Ухвала

06 жовтня 2021 року

м. Київ

справа № 711/4007/19

провадження № 61-928св21

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Русинчука М. М. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Дундар І. О.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Придніпровського районного суду міста Черкаси від 07 липня 2020 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 08 грудня 2020 року,

ІСТОРІЯ СПРАВИ

У лютому 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.

Короткий зміст судових рішень судів попередніх інстанцій

Рішенням Придніпровського районного суду міста Черкаси від 07 липня 2020 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Постановою Черкаського апеляційного суду від 08 грудня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Рішення Придніпровського районного суду міста Черкаси від 07 липня 2020 року залишено без змін.

Аргументи учасників справи

У березні 2020 року до Верховного Суду від ОСОБА_4 надійшла касаційна скарга, у якій його представник ОСОБА_5 , посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення та постанову судів попередніх інстанцій, ухвалити нове рішення про задоволення позову.

У касаційній скарзі та її уточненій редакції ОСОБА_1 просить здійснювати розгляд справи за її участю.

Рух справи

Ухвалою Верховного Суду від 10 березня 2021 року відкрито касаційне провадження у справі, витребувано матеріали справи із суду першої інстанції.

В ухвалі Верховного Суду від 10 березня 2021 року вказано, що доводи касаційної скарги містять підстави касаційного оскарження, передбачені пунктами 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України, що неправильно застосовано норми матеріального права та порушено норми процесуального права. Зазначено, що апеляційний суд в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду від 03 червня 2020 року у справі № 640/7558/17, від 22 серпня 2019 року у справі № 369/3340/16-ц, від 18 грудня 2018 року у справі № 686/21857/16-ц, від 18 квітня 2018 року у справі № 753/11000/14-ц, у постанові Верховного Суду України від 18 вересня 2013 року у справі № 6-63цс13, що судове рішення ухвалено з порушенням пункту 1 частини третьої статті 411 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача про проведення підготовчих дій та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення судом касаційної інстанції, колегія суддів встановила відсутність підстав, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України. Тому колегія суддів, з урахуванням категорії та складності справи, призначає справу до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Щодо клопотань про участь у судовому засіданні

Європейський суд з прав людини вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачити відповідні юридичні норми (ZHUK v. UKRAINE, № 45783/05, § 32, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

У частині тринадцятій статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що виклик учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з урахуванням встановленої необхідності таких пояснень.

Оскільки Верховним Судом не приймалось рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень, і така необхідність відсутня, тому в задоволенні клопотань необхідно відмовити.

Керуючись статтями 33, 34, 260, 400, 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотань ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні відмовити.

Справу № 711/4007/19 призначити до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: М. М. Русинчук

Н. О. Антоненко

І. О. Дундар