Ухвала

11 жовтня 2021 року

місто Київ

справа № 2-148/11

провадження № 61-16277ск21

Верховний Суд у складі судді Першої судової палати Касаційного цивільного суду Погрібного С. О. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Одеського апеляційного суду від 16 грудня 2020 року

у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «УКРГАЗБАНК» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , правонаступником якої є ОСОБА_3 , про стягнення заборгованості за кредитним договором, звернення стягнення на предмет іпотеки,

зустрічним позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «УКРГАЗБАНК», ОСОБА_2 , правонаступником якої є ОСОБА_3 , про зміну боржника за кредитним договором,

зустрічним позовом ОСОБА_2 , правонаступником якої є ОСОБА_3 , до Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «УКРГАЗБАНК», треті особи: приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Шклярук Зоя Модестівна., Реєстраційна служба Головного управління юстиції в Одеській області, ОСОБА_1 , про визнання договору іпотеки таким, що припинив свою дію, у зв`язку зі знищенням (втрати) переданої в іпотеку будівлі (споруди) - нежитлового приміщення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 27 вересня 2021 року звернувся із використанням послуг кур`єрської служби доставки до Верховного Суду із касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Одеського апеляційного суду від 16 грудня 2020 року, справу передати на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Касаційну скаргу подано без додержання вимог процесуального закону, чинного на момент звернення зі скаргою.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

І. За правилами частини першої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними.

Суд виходить з того, що підстави пропуску строків можуть бути визнані поважними, зокрема, у тому випадку, якщо таке недотримання строків касаційного оскарження зумовлене діями (бездіяльністю) суду апеляційної інстанції, а так само наявністю інших об`єктивних перешкод, що безумовно перешкоджали скаржникові своєчасному зверненню з такою скаргою.

Зі змісту рішення суду апеляційної інстанції випливає, що це рішення ухвалено 16 грудня 2020 року, касаційна скарга на таке рішення подана 27 вересня 2021 року, отже із пропуском строку, встановленого частиною першою статті 390 ЦПК України.

У касаційній скарзі заявник просить поновити строк на касаційне оскарження.

Обґрунтовуючи клопотання заявник зазначає, що рішення суду апеляційної інстанції ухвалено за відсутності сторін, повний текст рішення суду апеляційної інстанції отримано представником ОСОБА_1 27 серпня 2021 року про, що свідчить його підпис у матеріалах справи.

Зазначені обставини, на переконання заявника, свідчать про поважність причини пропуску строку на касаційне оскарження.

Верховний Суд дослідив подану касаційну скаргу та додані до неї документи, за результатом чого зробив такі висновки.

Європейський суд з прав людини зазначає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (справа «Олександр Шевченко проти України» від 26 квітня 2007 року, справа «Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року).

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Отже, вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком для осіб, які беруть участь у справі і безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У справі «Устименко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сама концепція «поважних причин» не є чіткою, тому для національних судів ще важливішим було зазначити причини свого рішення про поновлення пропущеного строку і відновлення провадження у справі заявника.

Верховний Суд, проаналізувавши додані до клопотання письмові докази на підтвердження поважності причини пропуску процесуального строку звернення з такою скаргою, зробив висновок, що заявником не надано докази на підтвердження отримання представником заявника копії оскаржуваного рішення означеного ним дня. Оскільки відповідно до частини сьомої

статті 394 ЦПК України питання про витребування матеріалів справи вирішується в ухвалі про відкриття касаційного провадження у справі, заявник на підтвердження зазначеного доводу має надати відповідні докази.

Серед іншого, враховуючи, що касаційна скарга подана 27 вересня 2021 року, тобто за спливом строку у понад дев`ять місяців з часу ухвалення оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, заявнику потрібно навести об`єктивні причини неможливості отримання копії зазначеного рішення протягом розумного строку з часу його ухвалення та надати докази на підтвердження таких причин.

Верховний Суд визнає, що у наведеній ситуації пропущений ОСОБА_1 строк є тривалим, тому, обґрунтовуючи причини його пропуску, заявник має навести та письмовими доказами підтвердити, що обставини, які зумовили пропуск процесуального строку, є об`єктивними та такими, що дійсно перешкоджали заявнику вчинити вчасно усі процесуальні дії, направлені на оскарження рішення суду апеляційної інстанції.

ІІ. Усупереч пункту 3 частини другої та пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі заявником не зазначено третіх осіб: приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Шклярук З. М., Реєстраційну службу Головного управління юстиції в Одеській області. Також у касаційній скарзі не зазначено правонаступника ОСОБА_2 та місце його проживання, оскільки відповідно до ухвали Одеського апеляційного суду від 30 липня 2019 року до участі у справі залучено ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , законним представником якої є ОСОБА_1 , правонаступника відповідача ОСОБА_4 .

Відповідно заявником не надано копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

ІІІ. До касаційної скарги додано докази на підтвердження сплати судового збору у розмірі 4 510, 00 грн, однак заявником не обґрунтовано розмір сплаченого судового збору, з урахуванням подання Відкритим акціонерним товариством Акціонерний банк «УКРГАЗБАНК» позову у лютому 2009 року із ціною позову 171 812, 26 дол. США та 1 815 254, 76 грн; подання ОСОБА_1 зустрічного позову у липні 2011 року про зміну боржника за кредитним договором; подання ОСОБА_2 зустрічного позову у червні 2014 року про визнання договору іпотеки припиненим, зобов`язання вилучити запис про обтяження майна іпотекою та зняття заборони відчуження нерухомого майна.

За наведених обставини заявник повинен самостійно визначити й відповідним чином обґрунтувати розмір судового збору, у разі необхідності надати оригінал квитанції про його доплату, або документи, що підтверджують підстави для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України

«Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Суд роз`яснює, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (частина третя статті 185 ЦПК України).

Керуючись статтями 392, 393, 394 ЦПК, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Одеського апеляційного суду від 16 грудня 2020 року у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «УКРГАЗБАНК» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , правонаступником якої є ОСОБА_3 , про стягнення заборгованості за кредитним договором, звернення стягнення на предмет іпотеки, зустрічним позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «УКРГАЗБАНК», ОСОБА_2 , правонаступником якої є ОСОБА_3 , про зміну боржника за кредитним договором, за зустрічним позовом ОСОБА_2 , правонаступником якої є ОСОБА_3 , до Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «УКРГАЗБАНК», треті особи: приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Шклярук Зоя Модестівна, Реєстраційна служба Головного управління юстиції в Одеській області, ОСОБА_1 , про визнання договору іпотеки таким, що припинив свою дію, у зв`язку зі знищенням (втрати) переданої в іпотеку будівлі (споруди) - нежитлового приміщення, залишити без руху.

Надати для усунення зазначених недоліків строк тривалістю в десять дніввід моменту отримання копії цієї ухвали суду.

У разі невиконання у встановлений строк цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Погрібний