У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

10 вересня 2021 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду м. Києва Козленко Г.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Солом`янська районна в місті Києві державна адміністрація про визначення місця проживання дитини,-

встановив:

Позивач звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва із зазначеним позовом, в якому просить:

1) Визначити місце проживання неповнолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з батьком ОСОБА_1 ;

2) Відібрати неповнолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від матері ОСОБА_2 та передатибатькові ОСОБА_1 ;

3) У разі не задоволення судом позовної вимоги про визначення місця проживання дитини з батьком та відібрання дитини від матері, визначити ОСОБА_1 наступний спосіб та порядок участі у вихованні неповнолітнього ОСОБА_3 , шляхом проживання (перебування) неповнолітнього ОСОБА_3 разом з батьком, згідно наступного графіка:

3.1 Першого та другого тижня кожного місяця за місцем проживання або

перебування ОСОБА_1 , з 12 годин 00 хвилин суботи до 18 годин 00 хвилин неділі; Відповідальність щодо дитини за час знаходження дитини у батька несе батько. Витрати на утримання дитини несе особисто батько у час, коли дитина знаходиться відповідно до графіку з батьком. Витрати щодо зміни місця перебування дитини, згідно встановленого графіку участі у вихованні ОСОБА_3 несе батько в момент, коли батько забирає ОСОБА_3 до свого місця проживання або перебування;

3.2 Зобов`язати ОСОБА_4 не чинити перешкод у вихованні ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та передавати ОСОБА_3 ОСОБА_1 відповідно до встановленого графіку;

3.3 За ОСОБА_1 закріпити право на проведення канікулярних днів з дитиною відповідно до наступного графіку:

3.4 Щорічно під час літніх канікул - кожна перша половина кожного місяця літніх канікул;

3.5 щорічно під час весняних, зимових, осінніх канікул кожна перша половина канікул;

- Святкування Дня народження батька дитини разом з дитиною, не зважаючи на випадок накладення в цей день перебування сина ОСОБА_3 з матір`ю.

- Святкування Нового Року, Різдва, дні народження членів сімей, святкування іншого порядку поперемінно рік через рік, кожного не парного року.

- Святкування дня народження дитини ОСОБА_3 з батьком поперемінно рік через рік, кожного не парного року.

-У разі перебування дитини за матір`ю на Новий Рік та День народження дитини встановити ОСОБА_1 наступний графік побачень з дитиною, а саме: з 12.00 до 16.00 31 грудня та 01 січня та у День народження дитини.

3.6 Зобов`язати ОСОБА_2 не чинити перешкод у вихованні ОСОБА_3 , та передавати ОСОБА_1 відповідно до встановленого графіку.

3.7 Зобов`язати ОСОБА_2 не чинити перешкод у здійснені спілкування ОСОБА_1 з ОСОБА_3 засобами телефонного та інших видів електронного зв`язку та зобов`язати ОСОБА_2 надавати можливість ОСОБА_3 для спілкування з батьком у час коли дитина перебуває з матір`ю, але не менше як в період з 18.00 до 21.00 щоденно.

3.8 Зобов`язати ОСОБА_2 вирішувати спільно з ОСОБА_1 вибір шкільних позашкільних закладів ( та інші питання щодо виховання ОСОБА_3 ), які має відвідувати ОСОБА_3 .

3.9 Зобов`язати ОСОБА_2 повідомляти про зміну місця перебування ОСОБА_3 не пізніше як за 2 дні до моменту переміщення, засобом телефонного зв`язку шляхом здійснення дзвінків на телефонний номер ОСОБА_1 .

3.10 зобов`язати ОСОБА_2 повідомити ОСОБА_1 власний телефонний номер для надання можливості регулярно спілкуватися 3 ОСОБА_3 засобами телефонного ( не обмежуючись) зв`язку, а також повідомляти ОСОБА_1 про зміну власного телефонного номеру, в разі якщо таке відбудеться.

3.11 Встановити наступний спосіб утримання ОСОБА_3 : батьки несуть персональну відповідальність за утримання ОСОБА_3 у той період коли дитина перебуває з кожним із батьків.

4. стягнути з відповідача судові витрати.

Згідно ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до норм чинного ЦПК України, у позовній заяві почергово повинно бути викладено по кожній позовній вимозі: зміст позовної вимоги, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує цю позовну вимогу та зазначення доказів, що її підтверджує, наявність підстав для звільнення від доказування.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин підстави також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше - для визначення предмета доказування по даній справі.

Відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Вивченням матеріалів позовної заяви, встановлено, що даний позов не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України.

В позовній заяві, а саме в прохальній частині, позивач серед іншого просить визначити місце проживання дитини з позивачем, однак в порушення вимог ч.4 ст.19 СК України, відповідно до яких при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Згідно з ч.5 ст.19 СК України орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

З тексту позовної заяви не вбачається, чи є між сторонами спір про місце проживання дитини, при цьому, позивач не вказав, чи звертався він до органу опіки та піклування з приводу вирішення спору щодо проживання дитини. У разі якщо зверталась, не зазначила чи надав відповідний орган опіки та піклування висновок про визначення місця проживання дитини.

Таким чином, позивачу необхідно конкретизувати коло осіб необхідних для участі у розгляді справи, оскільки позивачем заявлено вимогу про визначення місця проживання дітей, однак при цьому, звертаючись до суду зазначає третьою особою Солом`янську районну в місті Києві державну адміністрацію.

Крім того, у разі залучення до участі у справі Органу опіки та піклування позивачу необхідно буде надати до суду примірник позовної заяви з додатками для третьої особи відповідно до вимог ч.1 ст.177 ЦПК України, відповідно до яких позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Так, у порушення вимог п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України в позові не зазначено:

- якщо спір не існує, чому позивач не надає висновок Органу опіки та піклування в порядку ст.19 Сімейного кодексу України;

- чи звертався позивач до органу опіки та піклування з приводу вирішення спору щодо проживання дітей

- довідку про реєстрацію місця проживання дитини чи витяг з Реєстру територіальної громади м. Києва про проживання дитини;

- умови проживання позивача.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Звертаючись до Солом`янського районного суду м. Києва, позивач зазначає адресу відповідача: АДРЕСА_1 .

Однак, доказів проживання відповідача в Солом`янському районі м. Києва не надає.

Від правильності вирішення даного питання залежить правильність визначення підсудності справи, оскільки згідно з ч.9 ст.28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Отже, позивачу необхідно надати суду інформацію про місцезнаходження майна відповідача чи постійного його заняття (роботи) та письмові докази підтвердження зазначеного.

Позивач зазначає, що відповідач чинить перешкоди у спілкуванні з неповнолітнім сином.

В матеріалах позовної заяви відсутні документи на підтвердження звернення позивача до органу опіки та піклування для встановлення порядку участі у спілкуванні та вихованні дитини (із заявою про визначення способів участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї).

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову, а за вказаних обставин для судового розгляду позивачами не визначені ні суть позовних вимог, ні їх правові підстави, що позбавляє можливості з`ясувати предмет спору та межі доказування.

Оскільки суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають саме з правових відносин: цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових, а не з будь-яких суспільних зв`язків, то лише за умови зазначення вказаних вище обставин за нормами ст. 175 ЦПК України є підстави для відкриття провадження у справі.

Також згідно з чинним законодавством зазначення доказів, на підтвердження кожної обставини позову щодо порушення прав позивача є обов`язковими для особи, яка пред`являє позов, оскільки без зазначення доказів, що підтверджують вимоги, суд не може здійснити підготовку справи до розгляду та належним чином провести судове засідання.

Окрім зазначеного, згідно ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ст.1 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, справляється судовий збір в розмірі встановленому цим законом.

Також, відповідно до Закону України «Про судовий збір», суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Отже, вищевказаним законом встановлено, що особа, яка звертається до суду з відповідними вимогами повинна сплатити судовий збір.

Відповідно до ч.2 ст.133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01.01.2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2270 грн.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 908 грн.

При цьому, згідно п.2 ч.3 ст.6 вказаного Закону у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до наявної редакції позовних вимог, позивач ставить 3 позовні вимоги немайнового характеру, зокрема про усунення перешкод у вихованні та спілкуванні з дитиною та визначення способу участі батька у виховання та спілкуванні з дитиною та визначення місця проживання дитини. Таким чином, позивачем заявлено три вимоги немайнового характеру, які підлягають оплаті судовим збором. Проте, судовий збір не сплачено.

Відтак, позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі (908х3=2724 грн) грн на наступні реквізити: отримувач отримувач коштів: УК у Солом`янському районі/Солом`янський район, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0026010 , код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Дослідивши матеріали справи, до позовної заяви не додані документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, що передбачає ст.177 ЦПК України.

За таких обставин, позивачу необхідно надати суду оригінали документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім того, в матеріалах справи міститься Акт Солом`янського районного суду м. Києва, з якого вбачається, що при розкритті листа №045, який надійшов від ОСОБА_1 не виявилося вказаних у додатках документів, а саме: копій додатків до позовної заяви у всіх примірниках.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.

Вищевикладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку на їх усунення.

На підставі викладеного вище, позовну заяву потрібно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Недоліки необхідно усунути шляхом виконання всіх вимог зазначених в цій ухвалі суду.

Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання вимог ухвали суду, заява, відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Солом`янська районна в місті Києві державна адміністрація про визначення місця проживання дитини - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви, позов буде вважатися неподаним та повернутий позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - Г.О. Козленко