У Х В А Л А

20 серпня 2021 року суддя Подільського районного суду м. Києва Анохін А.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування протоколу зборів,

ВСТАНОВИВ:

16 серпня 2021 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про скасування протоколу зборів.

16 серпня 2021 року згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, вищевказана справа передана на розгляд судді Анохіну А.М.

Вивчивши матеріли позовної заяви, вважаю, що позивачу слід надати строк для усунення недоліків за наступних підстав.

Так, при вирішенні питання про відкриття провадження в справі з`ясовано, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі зміст позовних вимог та чіткий виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням фактів та посиланням на докази, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

Як зазначає Пленум Верховного Суду України у постанові № 2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Проте зі змісту позовної заяви вбачається, що обставини в обґрунтування позовних вимог викладено не чітко, доказів в обґрунтування обставин не надано, як і не наведено підстав, з якими законодавець пов`язує можливість звільнення особи від доказування, а відтак вказані недоліки необхідно усунути.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Також, позивачу, необхідно конкретизувати прохальну частину позовної заяви, оскільки зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду, і має суттєве значення при розгляді справи та відповідно вимагає чіткого визначення.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, вимоги позивача у позовній заяві викладено не чітко, а відтак позивачу необхідно конкретизувати прохальну частину позовної заяви шляхом викладу позовних вимог відповідно до вимог, задля забезпечення належного виконання судового рішення, у випадку задоволення позовних вимог.

Також, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до ст. 10 Конституції України, державною мовою в Україні є українська мова, а відповідно до ч. 1 ст. 9 ЦПК України та ч. 1 ст. 12 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою, проте позивач свої процесуальні звернення, тобто позовну заяву та клопотання виклав на російській мові.

Як роз`яснив Конституційний Суд України у Рішенні від 14.12.99 N 10-рп/99 (справа N 1-6/99) положення частини першої статті 10 Конституції України, за яким "державною мовою в Україні є українська мова", треба розуміти так, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Аналізуючи вказані норми, слід дійти висновку, що сторони, які беруть участь у справі, подають до суду письмові процесуальні документи і докази, викладені державною мовою. При цьому законодавець надає можливість особі, яка не володіє мовою, якою здійснюється цивільне судочинство, користуватися рідною мовою або мовою, якою вона володіє шляхом залученню до справи перекладача.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 є громадянином України, проживає та зареєстрований на території України, а тому звернення до суду з заявою повинно здійснюватися державною мовою.

При таких обставинах, заявнику необхідно надати примірники позовної заяви складені державною мовою, з урахуванням виявлених судом вищевказаних недоліків.

Окрім цього, за нормою ст. 177 ЦПК України, на позивача покладається обов`язок подачі до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб (ч. 1 ст. 177 ЦПК України), відтак, позивачу належить подати копію позовної заяви та всіх додатків до неї, для виконання судом положень ч. 2 ст. 190 ЦПК України.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

При таких обставинах, керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування протоколу зборів, залишити без руху, надавши позивачу строк, що не перевищує десяти днів з дня отримання цієї ухвали, для виправлення вказаних в мотивувальній частині даної ухвали недоліків.

Копію ухвали направити позивачу.

Роз`яснити, що якщо у визначений строк недоліки не будуть усунені, позовна заява на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде вважаться неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.М.Анохін