Справа № 307/2789/21
Провадження № 2-і/307/1/21
УХВАЛА

18 жовтня 2021 року Тячівський районний суд Закарпатської області в особі головуючого

судді Гримут В.І.

за участі секретаря Ком`яті Н.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Тячів, заяву ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна, набутого під час спільного проживання без реєстрацію шлюбу, об`єктом спільної сумісної власності та визнання частки,

В С Т А Н О В И В:

Представник відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про забезпечення позову.

Ухвалою Тячівського районного суду від 10.08.2021 у справі № 307/2789/21 задоволено заяву представника позивачки ОСОБА_2 ОСОБА_4 про забезпечення позову.

11 жовтня 2021 року представником відповідача подано заяву про зустрічне забезпечення позову у вищезазначеній цивільній справі шляхом зобов`язання позивачки ОСОБА_2 здійснити внесення на депозитний рахунок суду грошові кошти у розмірі 48000 гривень. В обґрунтування заяви вказує, що ОСОБА_3 мав намір передати в оренду житловий будинок АДРЕСА_1 , строком на шість місяців з посвідченням договору оренди у нотаріуса, орендна плата за домовленістю з орендарем мала складати 8000 грн за календарний місяць, про що дізналася позивачка та подала заяву про забезпечення позову. Відповідач у справі втратить 48000 грн, в зв`язку з накладенням арешту на майно через неможливість укладення договору оренди, оскільки в ухвалі про забезпечення позову зазначене забезпечення стосується також передання майна в оренду.

Просить зобов`язати ОСОБА_2 сплатити на депозитний рахунок суду 48000 гривень.

Розглянувши заяву суд приходить до висновку, що вона задоволенню не підлягає виходячи з наступного.

Відповідно до чч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Згідно частини третьої статті 154 ЦПК України суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Отже, перелік випадків у яких, суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення визначений ч. 3 ст. 154 ЦПК України та є вичерпним.

Частинами 4 та 5 ЦПК України визначено, що зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

З аналізу наведеної норми вбачається, що критерієм застосування судом зустрічного забезпечення позову є забезпечення можливості відшкодування збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову. При цьому можливість таких збитків має бути ретельно досліджена судом, визначено їх потенційний розмір, оцінено співмірність застосованих заходів забезпечення позову розміру таких можливих збитків та розміру зустрічного забезпечення.

При розгляді заяви про зустрічне забезпечення позову, суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 Рішення по справі «Шмалько проти України», право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.

Як вбачається з матеріалів клопотання, доказів відсутності реєстрації місця проживання чи незадовільного фінансового стану позивачки суду не надано.

Разом з тим, відповідно до витягу з Єдиного державного демографічного реєстру місце проживання позивачки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 .

Розмір можливих збитків відповідач оцінює у сумі 48000 гривень.

Заявник просить застосувати зустрічне забезпечення позову шляхом внесення позивачкою на депозитний рахунок суду грошові кошти у вищезазначеному розмірі, однак ним не надано жодних належних доказів, що між ним та потенційним орендарем міг бути укладений договір оренди на шість місяців.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Отже, подана заява не містить належних доводів та аргументів з приводу того, яким чином відповідачу може бути завдано матеріальних збитків, а також матеріали справи не містять доказів наявності передбачених пп. 1, 2 ч. 3 ст. 154 ЦПК України випадків обов`язкового застосування зустрічного забезпечення.

За таких обставин, керуючись ст. 154 ЦПК України суд,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову - відмовити.

На ухвалу суду до Закарпатського апеляційного суду може бути подана апеляційна скарга протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а учасником справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано у строк, встановлений ст. 354 ЦПК України. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду набирає законної сили після розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Головуючий В.І. Гримут