Провадження №: 2/755/6053/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" жовтня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі головуючої судді - Гаврилової О.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення (виклику) сторін, цивільну справу за позовом Житлово-будівельного кооперативу «Суднобудівник - 13» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за оплату житлово-комунальних послуг, -

в с т а н о в и в :

До Дніпровського районного суду м. Києва звернувся представник позивача Житлово-будівельного кооперативу «Суднобудівник - 13» - адвокат Золотопуп С.В. з позовом до ОСОБА_1 про стягнення боргу за оплату житлово-комунальних послуг.

Згідно заявлених вимог, представник позивача просить суд стягнути з ОСОБА_1 на користь позивача заборгованість за період з 01 грудня 2017 року по 30 червня 2021 року в розмірі 13 583,84 грн., з яких: 8 961,00 грн - заборгованість по внесках на утримання будинку та прибудинкової території, 3 615,96 грн. - заборгованість по внесках в ремонтний фонд та на капітальний ремонт, 970,82 грн - інфляційні втрати, 347,95 грн - 3 % річних.

Вимоги позову обґрунтовані тим, що відповідачу ОСОБА_1 на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_1 , загальною площею 75,87 кв.м. Відповідач є членом ЖБК «Суднобудівник-13» і проживає у вищевказаній квартирі та має відкритий особовий рахунок. ЖБК «Суднобудівник-13» створено для будівництва, управління, утримання, обслуговування, ремонту і реконструкції житлового будинку та утримання прибудинкової території. Власником та балансоутримувачем зазначеного багатоквартирного жилого будинку є позивач. Розмір щомісячної плати за утримання будинку та прибудинкової території, донарахування за додатково благоустроєну площу лоджій, приєднаних до спільного об`єму квартир шляхом їх утеплення і демонтажу вікон що були між лоджіями і приміщеннями квартир, внесків в ремонтний фонд та на капітальний ремонт, затверджені рішенням загальних зборів та рішеннями правління

ЖБК «Суднобудівник-13»: з 01січня 2017 року - у розмірі 3,80 грн./м.кв. на місяць - для квартир першого поверху, 4,00 грн./м.кв. на місяць для квартир з другого до шістнадцятого поверхів - на утримання будинку та прибудинкової території; з 01 липня 2017 року - здійснено коригування внесків і платежів на утримання будинку, прибудинкової території, платежів в ремонтний фонд за результатами обстежень квартир багатократного, яким було виявлено реконструкцію квартир будинку, включення до розрахунку площ лоджій, приєднаних до спільного об`єму квартир шляхом їх утеплення і демонтажу вікон що були між лоджіями і приміщеннями квартир, та здійснено врахування змінених в результаті реконструкції опалювальних площ квартир при розподілі нарахувань за централізоване опалення; з 01 червня 2018 року - у розмірі 4,62 грн./м.кв. на місяць - для квартир першого поверху, 6,00 грн./м.кв. на місяць для квартир з другого до шістнадцятого поверхів - на утримання будинку та прибудинкової території, та на період з 01 червня 2018 року до

30 вересня 2018 року у розмірі 3,84 грн./м.кв. на місяць в ремонтний фонд; з 01 травня 2019 року до 30 вересня 2019 року- у розмірі 3,70 грн./м.кв. на місяць - в ремонтний фонд; з 01 січня 2021 року - одноразовий внесок на співфінансування на капітальний ремонт ліфтів (заміна) в рамках реалізації рішення Київської міської ради від 22 грудня 2016 року

№ 780/1784 зі змінами, внесеними Рішенням Київської міської ради від 12 грудня 2019 року

№ 262/7835 у відсотковому розмірі очікуваної вартості робіт згідно з прогресивною шкалою

95/5% у розмірі 21,20 грн./м.кв. Представник позивача зазначає, що неоплачена заборгованість відповідача перед позивачем за період з 01 грудня 2017 року по 30 червня

2021 року складає 13 583,84 грн., в тому числі 8 961,00 грн по внесках на утримання будинку та прибудинкової території, 3 615,96 грн по внесках в ремонтний фонд та на капітальний ремонт, 970,82 грн - інфляційні втрати, 347,95 грн - 3 % річних.

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 02 серпня 2021 року відкрито провадження в даній цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.

18 жовтня 2021 року від представника ОСОБА_2 - адвоката

Вергелес Д.Є. надійшло клопотання про зупинення провадження у справі, обґрунтоване тим, що ОСОБА_2 є донькою ОСОБА_1 , яка померла

ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з чим представник просить зупинити або закрити провадження у справі.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

З матеріалів справи вбачається, що на виконання вимог ч.6 ст.187 Цивільного процесуального кодексу України, суддею в порядку досудової підготовки справи здійснено запит до Електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА». Згідно відповіді, отриманої судом 29 липня 2021 року, місце проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з 01 жовтня 1985 року по теперішній час зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 .

Разом з тим, як убачається з долученої до клопотання ОСОБА_2 - адвоката Вергелес Д.Є. копії свідоцтва про смерть, виданого 95000046 Відділом

№1 Міжрайонного управління ЗАГС по Пушкінському муніципальному району, міським округам Івантеєвки та Фрязіно Головного управління ЗАГС Московської області 18 лютого 2020 року, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Отже, за наявності в суді на час відкриття провадження інформації про смерть відповідача, провадження у справі не підлягало б відкриттю, оскільки не підлягають розгляду в суді справи з вимогами до померлих осіб, оскільки у відповідності до частини четвертої статті 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Суд закриває провадження у справі з підстав, передбачених статтею 255 ЦПК України, перелік якої є вичерпним і поширювальному тлумаченню не підлягає. За правилом пункту 7 частини першої статті 225 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Виходячи з положень ч. 1 ст. 55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 251 ЦПК України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі, серед іншого, у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку із вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки право попередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

З наведеного вбачається, що вказана норма закону підлягає застосуванню виключно в разі, коли відповідач на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі.

Тобто правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку статті 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Отже, Цивільний процесуальний кодекс України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі.

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Таким чином, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку статті 55 ЦПК України можливе шляхом залучення правонаступника померлої сторони (учасника) та лише за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 16 травня

2018 року у справі №183/4229/14-ц.

Вищевикладене свідчить про те, що провадження у справі не підлягало відкриттю, оскільки позов подано до особи, яка померла більше ніж за півтора року до звернення з даним позовом до суду.

Виходячи з наведеного провадження у справі підлягає закриттю з підстав, передбачених пунктом 1 частини першої статті 255 ЦПК України.

Згідно ч.2 ст. ст.255 ЦПК України про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з державного бюджету.

Разом з тим, відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 4, 19, 255, 258-261, 263, 353, 354 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

Закрити провадження в цивільній справі за позовом Житлово-будівельного кооперативу «Суднобудівник - 13» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за оплату житлово-комунальних послуг.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: