Справа № 274/4481/21
Провадження № 2/0274/1470/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"18" жовтня 2021 р. м. Бердичів
БЕРДИЧІВСЬКИЙ МІСЬК РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
в складі: головуючої судді Хуторної І.Ю.,
за участю секретаря судового засідання Поступайло Х.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання дружини, -
09.07.2021 ОСОБА_1 звернулась з вказаним позовом, у якому просить стягнути з ОСОБА_2 на свою користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів за період з лютого 2018 року по травень 2021 року в розмірі 20 000 грн.
Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача
На обґрунтування позову ОСОБА_1 вказала, рішенням суду від 03.04.2018 з відповідача стягнуто аліменти на її користь на її утримання у зв`язку із проживанням із нею дитини із інвалідністю, в розмірі по 500 грн щомісячно до досягнення дитиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повноліття.
У зв`язку з тим, що відповідач несвоєчасно та не в повній мірі сплачував встановлені рішенням суду аліменти, станом на 01.06.2021 у нього виникла заборгованість по аліментах у вищевказаному розмірі 20 000 грн.
Розмір 1% пені у відповідності до ст. 196 СК України, яка підлягає стягненню дорівнює розміру боргу.
Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі
Сторони в судове засідання не з`явились.
Представник позивачки ОСОБА_4 на адресу спрямував заяву, у якій просить проводити розгляд справи за його відсутності та відсутності позивачки, позовні вимоги підтримує, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач про час і місце слухання справи повідомлений належним чином, судову повістку він отримав.
У зв`язку із неявкою в судове засідання учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального пристрою не здійснювалося.
Судом, відповідно до статті 280 ЦПК України ухвалено проводити заочний розгляд справи.
2. Мотивувальна частина
Фактичні обставини, встановлені судом
Судом встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про розірвання шлюбу, 15.06.2007 шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 розірвано, про що в Книзі реєстрації розірвань шлюбів зроблено відповідний актовий запис № 167(а.с. 6).
Сторони є батьками ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с. 5).
Заочним рішенням Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 03.04.2018 із ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 стягнуто аліменти на користь ОСОБА_1 , на її утримання, в розмірі 500, 00 грн щомісячно, до досягнення дитиною із інвалідністю - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повноліття, починаючи з 14.02.2018 року (а.с. 8-9).
Норми права, які застосовані судом
Статтею 88 Сімейного Кодексу України гарантовано право на утримання того з подружжя, з ким проживає дитина з інвалідністю.
Відповідно до статті 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.
Згідно статті 8 СК України якщо особисті немайнові та майнові відносини між подружжям, батьками та дітьми, іншими членами сім`ї та родичами не врегульовані цим Кодексом, вони регулюються відповідними нормами ЦК України, якщо це не суперечить суті сімейних відносин.
Обов`язок матері, батька утримувати дитину та виконання указаного обов`язку регламентовано у главі 15 СК України (тут і далі в редакції чинній, на момент виникнення спірних правовідносин).
Висновки суду
Глава 15 СК України (Обов`язок матері, батька утримувати дитину та його виконання) містить статтю 196 у відповідній редакції, якою передбачено, що при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення.
Крім того зідно положень статті 201 СК України до відносин між батьками і дочкою, сином щодо надання їм утримання застосовуються норми статей 187, 189-192 і 194-197 цього Кодексу.
Разом з тим, сімейне законодавство не містить положень, які поширюють дію статті 196 СК України на правовідносини, визначені главою 9 СК України «Права та обов`язки подружжя по утриманню».
Зазначена глава не містить посилань на те, що визначення заборгованості по аліментам на одного із подружжя здійснюється відповідно до ст. 196 СК України.
До того ж, аналізуючи зміст Глав 9, 15, 22 СК України слід дійти висновку, що ст. 196 СК України може застосовуватися виключно у випадку прямого на це посилання, що унеможливлює застосування вказаної статті по аналогії закону до Глави 9 СК України.
Зокрема Верховний Суд наголосив на тому, що вимоги статті 196 СК України передбачають відповідальність за прострочення сплати аліментів у вигляді неустойки тільки при виникненні заборгованості за аліментами, які сплачуються на дітей, повнолітніх дочки, сина.
Крім того, Верховний Суд вказав на неможливість застосування аналогії закону «розширивши» дію статті 196 СК на інші правовідносини.
Тому, зважаючи, що сімейним законодавством України не передбачена можливість застосування статті 196 СК України до інших аліментних зобов`язань, у тому числі й до зобов`язання щодо утримання того з подружжя, з ким проживає дитина з інвалідністю (ст. 88 СК України) позовні вимоги ОСОБА_1 задоволенню не підлягають.
Керуючись статтями 259, 263-265, 268, 280-283 Цивільного процесуального кодексу України, суд
У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання дружини, відмовити.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його складення.
Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана позивачем протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення до Житомирського апеляційного суду.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Позивачка: ОСОБА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП невідомий.
Суддя І.Ю. Хуторна