Справа № 362/5447/21
Провадження № 2-о/362/123/21
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

13.10.2021 року

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Калинівської селищної ради, третя особа: державний нотаріус Васильківської районної державної нотаріальної контори Шевченко Ю.В. про встановлення факту, що має юридичне значення,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, перевіривши який, приходжу до висновку, що його необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Норми статті 175 ЦПК України чітко та імперативно визначають вимоги щодо форми і змісту позовної заяви.

Натомість, в порушення пунктів 2, 5, 8, 9 і 10 частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява не містить:

-ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України) відповідача;

-зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

-зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви;

-попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

-підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача з тим самим предметом.

Насамперед, позивачу слід визначитись в якому порідку цивільного судочинства він звертається до суду: позивного чи окремого.

Зокрема, за текстом позову заявник посилається на положення ЦПК України щодо розгляду справи в порядку окремого провадження; проте, визначив відповідача по справі і тертю особу, які не є учасниками процесу в справах окремого провадження.

Як наслідок, заявнику необхідно оформити своє звернення або у вигляді позову, або у вигляді заяви окремого провадження.

Одночасно, позивачу слід роз`яснити наступне.

Згідно із статтею 22 Закону України «Про нотаріат», державний нотаріус має печатку із зображенням Державного герба України, найменуванням державної нотаріальної контори і відповідним номером.

Отже, державний нотаріус діє не від власного імені, а використовує печатку з найменуванням державної нотаріальної контори з відповідним номером.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про нотаріат», вчинення нотаріальних дій в Україні покладається на нотаріусів, які працюють в державних нотаріальних конторах, державних нотаріальних архівах (державні нотаріуси) або займаються приватною нотаріальною діяльністю (приватні нотаріуси).

Частина перша статті 53 ЦПК України передбачає, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін.

Виходячи із системного аналізу зазначених правових норм, слід зробити висновок, що державний нотаріус не є самостійним учасником правовідносин та не є особою, прав і обов`язків якої стосується спір сторін, оскільки відсутня його юридична зацікавленість у результатах вирішення справи судом і реалізації ухваленого в ній рішення.

Тобто, позивачу слід вирішити питання щодо участі державного нотаріуса у даній цивільній справі.

Також, позивачу необхідно врахувати вимоги частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір», відповідно до якої у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, враховуючи, що у позові заявлено фактично дві окремі позовні вимоги (про встановлення факту та про визнання факту), позивачу слід сплатити судовий збір за кожну із вимог немайнового характеру.

Після цього, позивачу необхідно додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату ним судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Крім того, викладаючи обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, у заяві вказано перелік фактичних обставин, проте, в порушення в порушення наведених вимог цивільного процесуального закону, у позові не зазначено доказів, що підтверджують кожну з таких обставин (наприклад того, що помер рідний брат заявника, спадщина складається із домоволодіння).

Тобто, згідно із вимогами пункту п`ятого частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а тому позивачці необхідно у новій редакції позовної заяви зазначити докази, що підтверджують зазначені нею у заяві усі обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог (у тому числі того, що помер рідний брат заявника, спадщина складається із домоволодіння).

При цьому, на виконання вимог частини п`ятої статті 177 ЦПК України, позивачу необхідно додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (у тому числі того, що помер рідний брат заявника, спадщина складається із домоволодіння).

Як висновок, у позові зазначається певний факт, через кому доказ, що його підтверджує і такий доказ додається до позову (саме у цьому полягають наведені вимоги ЦПК України).

До того ж, всупереч вимогам частини першої статті 177 ЦПК України, позивач не додав до позовної заяви копії всіх документів, що додаються до неї для відповідача і третьої особи.

Дана обставина підтверджується переліком додатків до позову, у якому відсутня вказівка про те, що до позовної заяви додано копії всіх документів, що додаються до неї для відповідача і третьої особи.

Тобто, якщо у додатку не вказано, що до позову додається «копії всіх документів, що додаються до позову для відповідача і третьої особи», то є очевидним висновок, що вказаних документів до позову не додано.

Отже, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви у спосіб: шляхом подання нової редакції позовної заяви, яка б повністю відповідала вимогам статей 175 і 177 ЦПК України.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 175 ЦПК України, приходжу до висновку, що її слід залишити без руху, про що повідомити позивача та надати йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 175, 185, 258 261 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Калинівської селищної ради, третя особа: державний нотаріус Васильківської районної державної нотаріальної контори Шевченко Ю.В. про встановлення факту, що має юридичне значення залишити без руху.

Повідомити про вказане позивача і надати йому строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Примітка: позивачу слід неухильно дотримуватись імперативної норми частини другої статті 185 ЦПК України та усувати недоліки у строк десяти днів з дня вручення йому копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ознайомлення зі змістом ухвали на сайті Єдиного реєстру судових рішень та надання позивачем роздруківок ухвал невідомого змісту із зазначенням «ОСОБА_1, АДРЕСА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1» та інше, не є належним отриманням позивачем ухвали.

Як наслідок, суд об`єктивно позбавлений можливості визначити строки подання позову на усунення недоліків.

Отже, відповідно до частини другої статті 185 ЦПК України позивач має право усунути недоліки у строк десяти днів з дня вручення йому копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.