Справа № 758/8279/14-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 серпня 2021 року місто Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Ларіонової Н.М.,

при секретарі судового засідання Волошиній А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення зустрічного позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права особистої приватної власності нерухомості дружини, та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю, виділення частки в натурі та поділу майна, -

В С Т А Н О В И В :

В липні 2014 року позивач звернулась до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 , в якому уточнивши свої позовні вимоги, просила визнати за нею право особистої приватної власності на садовий будинок АДРЕСА_1 .

Провадження у справі відкрито ухвалою від 18.07.2014 р. (суддя Трегубенко Л.О.).

19.09.2014 року відповідачем ОСОБА_2 , подано до суду зустрічну позовну заяву, відповідно до якої позивач за зустрічним позовом просить визнати факт його проживання однією сім`єю з ОСОБА_1 починаючи з 01.06.2008 року; припинити право спільної сумісної власності відповідача та позивача на житловий будинок АДРЕСА_2 , загальною площею 196,20 кв.м.; поділити вищевказаний житловий будинок між власниками ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , та виділити відповідачу у приватну власність Ѕ частину вищевказаного житлового будинку з виділенням частки у натурі.

Ухвалою судді Подільського районного суду м. Києва від 16.08.2016 року задоволено заяву позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 про забезпечення позову, а саме: заборонено відчуження (продаж, дарування тощо) житлового будинку АДРЕСА_2 , яке належить ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ).

09.12.2020 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з клопотання про скасування заходів забезпечення позову, мотивуючи це тим, що Рішенням Подільського районного суду міста Києва первісний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права особистої приватної власності нерухомості дружини - задоволено. Визнано за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) право особистої приватної власності на садовий будинок АДРЕСА_1 . В задоволенні зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю, виділення частки в натурі і поділу майна - відмовлено в повному обсязі. Постановою Київського апеляційного суду від 29 січня 2020 року, Рішення Подільського районного суду- міста Києва, залишено без змін, а Апеляційну скаргу ОСОБА_2 без задоволення. 28.02.2020 року відповідач звернувся Із відповідною Касаційною скаргою до Касаційного цивільного суду Верховного суду про скасування вищезазначених судових рішень. Ухвалою Касаційного суду з цивільних справ від 02 березня 2020 року йому був наданий термін до 24 березня для усунення недоліків його Касаційної скарги. 23 листопада Ухвалою Касаційного цивільного суду Верховного Суду Касаційна скарга ОСОБА_2 повернута, так як останній не виконав вимоги Ухвали Касаційного цивільного суду Верховного суду від 02 березня 2020 року. Як стало відомо ОСОБА_1 , після розгляду її справи в різних судових інстанціях, що під час розгляду її цивільної справи в Подільському районному суді міста Києва , під головуванням судді Трегубенко Л.О., була прийнята Ухвала суду від І 6.08 2016 за заявою відповідача ОСОБА_2 про забезпечення позовних вимог шляхом накладення арешту на нерухоме майно - садовий будинок АДРЕСА_1 право власності на яке зареєстровано за ОСОБА_1 . Рішення Подільського районного суду міста Києва від 05 вересня 2020 року вступило в законну силу, проте Ухвала Подільського районного суду міста Києва від 16 серпня 2016 року, перешкоджає ОСОБА_1 в законному користуванні, розпорядженні та володінні власним майном.

Через канцелярію суду ОСОБА_1 подала заяву, в якій просила розглянути заяву за її відсутності та скасувати застосовані заходи забезпечення позову.

ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений у встановленому законом порядку.

Неявка учасників судового процесу не перешкоджає розгляду заяви про скасування заходів забезпечення позову.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов таких висновків.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до роз`яснень постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Як вбачається з матеріалів справи, Рішенням Подільського районного суду міста Києва первісний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права особистої приватної власності нерухомості дружини - задоволено. Визнано за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) право особистої приватної власності на садовий будинок АДРЕСА_1 .

В задоволенні зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю, виділення частки в натурі і поділу майна - відмовлено в повному обсязі.

Рішення Подільського районного суду міста Києва від 05 вересня 2020 року вступило в законну силу.

Оскільки рішення суду, яким позивачу за зустрічним позовом відмовлено, набрало законної сили, необхідність в забезпеченні зустрічного позову відпала, в зв`язку з чим суд вважає можливим скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою судді від 16.08.2016 року.

З огляду на викладені вище обставини, враховуючи, що рішення суду від 05.09.2019 року набрало законної сили, а під час його ухвалення судом не було вирішено питання щодо скасування заходів забезпечення позову, позивач звернувся з клопотанням про скасування вжитих заходів забезпечення позову, потреба в забезпеченні позову відпала, а відтак, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для її задоволення.

Таким чином, при зазначених обставинах підстав для забезпечення зустрічного позову не має, у зв`язку з чим заява відповідача підлягає задоволенню, а арешт, накладений за ухвалю від 16.08.2016 р., підлягає скасуванню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.158, 258-260, 261, 353, 354 ЦПК України, п.15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення зустрічного позову - задовольнити в повному обсязі.

Скасувати заходи забезпечення зустрічного позову, вжиті ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 16 серпня 2016 р. у цивільній справі № 758/8279/14-ц, скасувавши заборону відчуження (продаж, дарування тощо) житлового будинку АДРЕСА_2 , яке належить ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ).

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва з подачею апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому копія ухвали не була вручена в день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяН. М. Ларіонова