КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №758/7472/15-ц головуючий у суді І інстанції: Гребенюк В.В.
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

12 жовтня 2021 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Сушко Л.П., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до відділу державної виконавчої служби Подільського районного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_4 про визнання недійсним виконавчого провадження, визнання недійсними прилюдних торгів, визнання дій неправомірними, визнання недійсним договору купівлі-продажу, повернення у власність квартири, про виселення та зняття з реєстрації,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Подільського районного суду міста Києвавід 26 травня 2021 року залишено без розгляду уточнену позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 від 11 листопада 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до відділу державної виконавчої служби Подільського районного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_4 про визнання недійсним виконавчого провадження, визнання недійсними прилюдних торгів, визнання дій неправомірними, визнання недійсним договору купівлі-продажу, повернення у власність квартири, про виселення та зняття з реєстрації.

Рішенням Подільськогорайонного суду міста Києвавід 26 травня 2021 року відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до відділу державної виконавчої служби Подільського районного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_4 , про визнання недійсним виконавчого провадження, визнання недійсними прилюдних торгів, визнання дій неправомірними, визнання недійсним договору купівлі-продажу, повернення у власність квартири про виселення та зняття з реєстрації.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 09 червня 2021 року подали апеляційну скаргу, у якій просили: "зобов`язати суд першої інстанції розглянути уточнену позовну заяву, гласно ухвали від 26 січня 2021 року щодо розгляду справ по суті по справі №758/7472/15-ц".

Також, із заголовку апеляційної скарги встановлено, що апеляційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подано на рішення Подільського районного суду міста Києва від 26 травня 2021 року, а в тексті апеляційної скарги позивачі висловились щодо незгоди із ухвалою Подільськогорайонного суду міста Києвавід 26 травня 2021 року про залишення без розгляду уточненої позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 від 11 листопада 2020 року.

Відтак, в прохальній частині апеляційної скарги не зазначено процесуального документу, який оскаржується сторонами.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені рішення або ухвала, що оскаржуються.

Крім того, прохальна частина апеляційної скарги не відповідає положенням ст. 374 ЦПК України, яким визначено повноваження апеляційного суду.

Відповідно до ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право: 1) залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення; 2) скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення; 3) визнати нечинним судове рішення суду першої інстанції повністю або частково у передбачених цим Кодексом випадках і закрити провадження у справі у відповідній частині; 4) скасувати судове рішення повністю або частково і у відповідній частині закрити провадження у справі повністю або частково або залишити позовну заяву без розгляду повністю або частково; 5) скасувати судове рішення і направити справу для розгляду до іншого суду першої інстанції за встановленою підсудністю; 6) скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції; 7) скасувати ухвалу про відкриття провадження у справі і прийняти постанову про направлення справи для розгляду до іншого суду першої інстанції за встановленою підсудністю; 8) у передбачених цим Кодексом випадках скасувати свою постанову (повністю або частково) і прийняти одне з рішень, зазначених в пунктах 1-7 частини першої цієї статті.

Відтак, суд апеляційної інстанції вважає, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 необхідно уточнити її прохальну частину, вказавши який процесуальний документ оскаржується сторонами та яке судове рішення ухвалити за результатами розгляду апеляційної скарги у відповідності до ст. 374 ЦПК України.

Крім того, скаржниками заявлено клопотання про звільнення їх від сплати судового збору, у якому вони зазначили, що ОСОБА_2 є інвалідом другої групи, а ОСОБА_1 мати ОСОБА_2 , яка доглядає за ним та є пенсіонером України за віком.

Встановлено, що ОСОБА_2 є інвалідом другої групи (том 4, а.с. 238), а тому він звільнений від сплати судового збору відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», у якому зазначено про те, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

За таких обставин, клопотання ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору підлягає задоволенню.

Щодо клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, апеляційний суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Відповідно до ст. 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статті 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Суд не приймає до уваги надане ОСОБА_1 пенсійне посвідчення № НОМЕР_1 , оскільки пенсійне посвідчення не є належним та допустимим доказом, який би свідчив про неможливість сплати судового збору.

Розглядаючи клопотання про звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 , апеляційний суд бере до уваги, що нею не надано доказів доходи відповідача чи їх відсутність за 2020 рік.

Тобто, у суду відсутні підстави вважати, що за попередній календарний рік ОСОБА_1 мала дохід, який не дозволяє їй сплатити судовий збір за подачу апеляційної скарги.

Разом з тим, ОСОБА_1 необхідно було врахувати, що при розгляді клопотання про звільнення від сплати судового збору слід надати докази, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру саме її річного доходу за 2020 рік або надати достовірні докази її скрутного матеріального становища зокрема: довідки про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунках коштів чи депозитів, документи про відсутність придбання рухомого чи нерухомого майна тощо.

Обставини, зазначені у клопотанні, не є безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки не підтверджують з достовірністю її скрутного майнового стану, що перешкоджає їй виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої апеляційної скарги судовим збором.

У рішенні у справі «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення у справі «Шишков проти Росії» від 20 лютого 2014 року).

Враховуючи встановлений законом обов`язок сплатити судовий збір та відсутність у відповідача пільг щодо його сплати, можна зробити висновок про те, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами відповідач стосовно можливості звернення до суду апеляційної інстанції (за умови виконання вимог закону щодо оплати апеляційної скарги судовим збором) у даній справі дотримано.

За таких обставин у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору необхідно відмовити.

Відповідно до п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Щодо сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу суду.

Відповідно до п.1.9 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу суду складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про державний бюджет України на 2021 рік» встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2021 року складає 2270,00 грн.

Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції становить 454,00 грн..

Щодо сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду.

Так, звертаючись до суду із позовом з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог позивачі просили:

- визнати недійним виконавче провадження №21677891;

- визнати дії неправомірними дії Подільського РВ ДВС ГТУЮ у м.Києві щодо невиконання ухвали суду від 25.02.2015 року;

- визнати недійсними прилюдні торги від 09.04.2012 року, стосовно майна ОСОБА_1 ;

- визнати недійсним з 01.09.2006 року по 2019 рік договір купівлі-продажу від 01.09.2006 року №5287;

- виселити та зняти з реєстрації ОСОБА_4 ..

Так, позивачами заявлено, 5 немайнових вимог.

Відповідно до п.п.2.2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, яка діяла станом на дату подання позовної заяви) ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, складала 0,4 розміру мінімальної заробітної плати(1218,00грн. * 0,4 = 487,20грн.).

1218,00 грн. - розмір мінімальної заробітної плати у відповідності до Закону України «Про державний бюджет України на 2015 рік».

Таким чином, розмір судового збору заподання до суду позовної заяви становить 2436,00 грн. (487,20 грн. * 5 = 2436,00 грн.).

Відповідно до п.1.6 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення становить 3654,00 грн. (2436 грн. * 150% = 3654,00 грн.).

Відповідно до реквізитів рахунку на 2021 рік для сплати судового збору за подання апеляційної скарги на судове рішення до Київського апеляційного суду оплата коштів має здійснюватися на рахунок: отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Солом`ян. р-н/22030101; код отримувача за ; рахунок отримувача: UA 0026010; банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача: 899998; код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Відповідно до ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Таким чином, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , необхідно подати апеляційну скаргу із уточненням її прохальної частини, а саме: вказати який процесуальний документ оскаржується сторонами та яке судове рішення ухвалити за результатами розгляду апеляційної скарги у відповідності до ст. 374 ЦПК України, а також надати копію апеляційної скарги відповідно до кількості учасників у справі.

Крім того, ОСОБА_1 у випадку подання апеляційної скарги на рішення необхідно судовий збір у розмірі3654,40,00 грн., а у випадку подання апеляційної скарги на ухвалу необхідно судовий збір у розмірі 454,00 грн..

За таких обставин підстави для відкриття апеляційного провадження у справі відсутні, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху із наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору задовольнити.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до відділу державної виконавчої служби Подільського районного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_4 , про визнання недійсним виконавчого провадження, визнання недійсними прилюдних торгів, визнання дій неправомірними, визнання недійсним договору купівлі-продажу, повернення у власність квартири про виселення та зняття з реєстрації, залишити без руху і надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення особі, яка подала апеляційну скаргу, ухвали.

Роз?яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення недоліків апеляційної скарги у встановлений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду Л.П. Сушко