Єдиний унікальний номер: 378/355/16-ц
Провадження № 2-п/378/3/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" жовтня 2021 р. Ставищенський районний суд Київської області в складі:

головуючого - судді: Марущак Н. М.

за участю секретаря: Гончарук Ю. С.,

представника позивача: Білогуб Ю. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі ЄУН 378/355/16-ц за позовом Приватного акціонерного товариства «Європейський страховий альянс» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків в порядку регресу,

ВСТАНОВИВ:

Відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаною заявою, посилаючись на те, що заочним рішенням Ставищенського районного суду Київської області від 8 червня 2016 року з нього ( ОСОБА_1 ) стягнуто з на користь ПрАТ «Європейський страховий альянс» завдану шкоду в порядку регресу в сумі 49490,00 грн. та судовий збір у розмірі 1378,00 грн.

Заява вмотивована тим, що вказане заочне судове рішення постановлено без з`ясування всіх обставин справи, оскільки він (відповідач) був позбавлений можливості надати пояснення та докази, які спростовують твердження позивача. Про розгляд вказаної справи він не був повідомлений, ухвалу про відкриття провадження у справі, судові повістки він не отримував, і взагалі йому не було відомо про таке судове провадження. Копію заочного рішення він також не отримував, а дізнався про нього лише 27.09.2021 на консультації у адвоката Конюшко Д. Б.

Суд, ухвалюючи заочне рішення зазначив, що у позивача наявні підстави для стягнення із відповідача на свою користь сплаченого страхового відшкодування у порядку регресу, оскільки саме відповідач не повідомив його протягом 3-х робочих днів у письмовій формі про настання страхового випадку, тому у позивача виникло право звернутися до відповідача з регресним позовом на підставі ст. 38.1.1 (пункт ґ) Закону №1961-IV, який, на думку суду, підлягав задоволенню. Проте, Верховний Суд у своїй правозастосовчій практиці неодноразово зазначав, що обов`язок особи невідкладно, але не пізніше трьох робочих днів з дня настання ДТП, яка може бути підставою для здійснення страхового відшкодування, письмово повідомити страховика про настання пригоди, установлений законодавством лише для надання страховику можливості перевірити обставини ДТП власними силами і запобігти необгрунтованим виплатам; неповідомлення страхувальником у встановлені строки страховика про настання страхової події є підставою для регресного позову виключно у випадку, якщо з цих підстав у останнього виникли необгрунтовані виплати; сам по собі факт неповідомлення відповідачем страховику про настання страхового випадку у жодному разі не може бути самостійною підставою для задоволення позовних вимог і не може бути покладений в основу ухвалення рішення.

У зв`язку з тим, що розгляд справи проведено без участі та відома його (відповідача), і його неявка в судове засідання і неподання до суду відзиву відбулися з поважних причин, представник відповідача просить скасувати вищевказане заочне рішення від 8 червня 2016 року і призначити до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомлення) сторін (а. с. 57-64).

В судове засідання відповідач та його представник не з`явились, представник відповідача ОСОБА_2 подав клопотання про розгляд заяви про перегляд заочного рішення за відсутності сторони відповідача (а. с. 80).

Представник позивача ПрАТ «Європейський страховий альянс» Білогуб Ю. С. в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення заперечила, посилаючись на те, що відповідач належним чином був повідомлений про розгляд справи за зареєстрованим місцем проживання, жодних нових доказів, які б впливали на правильне вирішення справи, відповідачем не надано.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Ставищенським районним судом Київської області 08 червня 2016 року у справі ЄУН 378/355/16-ц за позовом ПрАТ «Європейський страховий альянс» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків в порядку регресу було ухвалено заочне рішення, яким із ОСОБА_1 стягнуто на користь вказаного товариства завдану шкоду в порядку регресу в сумі 49490,00 грн. та судовий збір у розмірі 1378,00 грн. (а.с. 43).

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Посилання представника відповідача на причини пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, суд визнав поважними, оскільки, як вбачається з матеріалів справи відповідач копію вказаного рішення не отримав, у зв`язку з чим ухвалою суду від 8 жовтня 2021 року відповідачу ОСОБА_1 було поновлено пропущений ним строк для звернення до суду з заявою про перегляд вищевказаного заочного рішення.

Пунктами 3, 4 ч. 2 ст. 285 ЦПК України визначено, що у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ч.1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За змістом вказаних норм наявність цих двох підстав для скасування заочного рішення є обов`язковою.

Як убачається з матеріалів справи, відповідач завчасно та належним чином повідомлявся судом про судові засідання, за зареєстрованим місцем свого проживання АДРЕСА_1 . Зокрема, вперше відповідачу копію позовної заяви з додатками, ухвалу суду про відкриття провадження у справі та судову повістку про виклик в судове засідання на 13.05.2016 судом було направлено за зареєстрованим місцем проживання 26.04.2016 (а. с. 26, 29). Вказані документи та судова повістка повернулись до суду 04.05.2016 з довідкою відділення зв`язку АТ «Укрпошта» з відміткою «адресат за зазначеною адресою не проживає» (а. с. 32), у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 08.06.2016 (а.с. 35). Після чого відповідачу 13.05.2016 повторно було направлено копію позовної заяви з додатками, ухвалу суду про відкриття провадження у справі та судову повістку про виклик в судове засідання на 08.06.2016 (а. с. 37), які також повернулись до суду 19.05.2016 з довідкою відділення зв`язку АТ «Укрпошта» з відміткою «адресат за зазначеною адресою не проживає» (а. с. 39).

Крім того, інформація щодо розгляду справи розміщена на офіційному сайті «Судова влада», який є у загальному доступі.

Згідно п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається, фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Пунктом 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України визначено, що днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Відповідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Зі змісту заяви відповідача не вбачається, що адреса його зареєстрованого місця проживання була інша, ніж вказана в довідці адесно-довідкового підрозділу територіального органу ДМС України УДМС України в Київській області від 14.04.2016 (а. с. 26), що міститься в матеріалах справи. При цьому будь-яких пояснень та доказів на підтвердження поважності причин його неявки в судові засідання та неотримання ним ухвали про відкриття провадження разом з копією позову з додатками надано не було.

Заочне рішення двічі було направлено відповідачу (а. с. 45-46, 48-50) та розміщено у Єдиному реєстрі судових рішень, який також є у загальному доступі.

Таким чином, посилання відповідача на обставини неповідомлення про розгляд справи не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд приходить до висновку, що в заяві відсутні посилання на будь-які докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при винесенні заочного рішення, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодженням з винесеним рішенням по суті та може бути обґрунтуванням апеляційної скарги.

Частиною 3 ст. 287 ЦПК України визначено, що у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, суд приходить до висновку, що у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 285, 287, 288 ЦПК України , суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Ставищенського районного суду Київської області від 08 червня 2016 року у цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Європейський страховий альянс» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків в порядку регресу, залишити без задоволення.

Роз`яснити відповідачу, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 18.10.2021

Суддя Н. М. Марущак