Справа № 137/666/21

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Літинський районний суд Вінницької області
в складі: головуючого судді Гопкіна П.В.,
за участю секретаря Іванової І.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Літині цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Літинської селищної ради Вінницького району Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
Позивач ОСОБА_1 звернулась 29.06.2021 до суду із зазначеним позовом, мотивуючи його тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її тітка ОСОБА_2 .
Позивач зазначає, що при житті ОСОБА_2 уклала заповіт, яким усе своє майно де б воно не було та із чого б воно не складалось, в тому числі все те що буде за законом належати їй на день смерті і на що вона матиме право за законом заповіла позивачці - ОСОБА_1 та ОСОБА_3 в рівних долях.
ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 помер.Коли позивач дізналась про наявність заповіту, вона звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій оскільки ОСОБА_1 пропустила строк необхідний для подання заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду за захистом своїх прав.
Позивачка вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини, оскільки не знала про наявність заповіту, а дізналась про заповіт лише після того, як помер ОСОБА_3 , який за життя не повідомив про наявність у нього заповіту і сам не подав в нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини.
Таким чином просить суд визначити їй додатковий строк достатній для прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .
Позивач ОСОБА_1 до судового засідання не з`явилась. Подала через канцелярію суду заяву, відповідно до якої просить розгляд справи провести у її відсутність. Позов підтримує та просить його задовольнити. Одночасно просить залишити за нею витрати зі сплати судового збору (а.с. 50).
Представник відповідача Літинської селищної ради Вінницького району Вінницької області до судового засідання не з`явився. Надали на адресу суду листа, відповідно до якого просять розгляд справи проводити у відсутність представника селищної ради. Проти заявленого позову Літинська селищна рада не заперечує (а.с. 22)
Відповідно до ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, оскільки сторони не з`явилися у судове засідання.
Дослідивши матеріали справи, враховуючи заяви сторін, суд вважає, що позов обгрунтований та підлягає до задоволення з наступних підстав.
Так, відповідно до свідоцтва про смерть (а.с. 8) ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Відповідно до свідоцтва про смерть (а.с. 9) ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Відповідно до довідки Літинської селищної ради Вінницького району Вінницької області за № 197 від 27.04.2021 (а.с. 10) ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 була власником житлового будинку та господарських будівель по АДРЕСА_1 . У відповідності до довідки Літинської селищної ради Вінницького району Вінницької області за № 208 від 06.05.2021 (а.с. 11) земельна ділянка під будинком площею 0,40 га перебувала в користуванні та належала померлій ОСОБА_2 , знаходилась за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідно до довідки Літинської селищної ради Вінницького району Вінницької області за № 96 від 25.02.2021 (а.с. 12) ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на день смерті проживала та була зареєстрована по АДРЕСА_1 . Заповітом від 07.07.2006 (а.с. 13) ОСОБА_2 на випадок своєї смерті зробила розпорядження, відповідно до якого усе майно де б воно не було із чого б воно не складалось, у тому числі все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона матиме право за законом, заповідає ОСОБА_1 та ОСОБА_3 в рівних долях. Листом Літинської державної нотаріальної контори за № 480/01-16 від 04.06.2021 (а.с. 15) позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , оскільки позивачем пропущено строк необхідний для подання заяви про прийняття спадщини. Також вказаним листом позивачу рекомендовано звернутися до суду за захистом своїх прав. Згідно довідки Літинської селищної ради Вінницького району Вінницької області за № 96 від 25.02.2021 (а.с. 35) ОСОБА_2 на день смерті проживала та була зареєстрована по АДРЕСА_1 . Разом з нею проживав її син ОСОБА_3 . Довідкою Літинської селищної ради Вінницького району Вінницької області за № 529 від 28.07.2021 (а.с. 36) зазначається про те, що ОСОБА_3 , 1952 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , на день смерті проживав та був зареєстрований по АДРЕСА_1 , одиноко. Зазначена інформація також підтверджується випискою з погосподарської книги за № 5 за 2005-2014 рр. (а.с. 37). Згідно відповіді Літинської державної нотаріальної контори за № 888/01-16 від 22.09.2021 (а.с. 44) спадкова справа до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 не заводилась.
Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Тобто право на спадщину належить спадкоємцю з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Враховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Відповідно до ст. 12 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Правовими положеннями, викладеними у п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», роз`яснюється, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Згідно роз`яснень Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у листі № 24-735/0/4-13 від 16.05.2013 р. «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Стаття 2 ЦПК України закріплює, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
В силу ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
З рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06. 2000 року вбачається, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.
Відтак в розумінні ст. 1272 ЦК України позов ОСОБА_1 підлягає до задоволення, оскільки: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.
Враховуючи те, що позивачка була необізнана про існування заповіту, суд приходить до висновку у необхідності задоволення позову та визначення ОСОБА_1 додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, визначивши останній двомісячний строк з моменту набрання рішенням законної сили, оскільки таке рішення, на думку суду, буде відповідати не тільки принципу законності, а і справедливості.
Вказана позиція узгоджується із висновком Верховного Суду у справі № 405/7058/19 від 26.07.2021 де зазначається, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.
У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.
Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду України від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17.
Судові витрати за клопотанням позивача слід залишити за нею (а.с. 50).
Керуючись ст. ст. 2, 12, 13, 19, 76-82, 141, 258-265, 268 ЦПК України, враховуючи правові позиції, викладені у роз`ясненнях ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ у листі № 24-735/0/4-13 від 16.05.2013 р. «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» та у ППВСУ №7 від 30. 05. 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», суд,
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , терміном 2 (два) місяці з дня набрання рішенням законної сили.
Рішення може бути оскаржене до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя : Гопкін П. В.