У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

5 вересня 2021 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді Усатової І.А.,

при секретарі Омелько Г.Т.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до позовної заяви ОСОБА_1 до комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» про визнання частково протиправними діяння, заборону та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» про визнання частково протиправними діяння, заборону та зобов`язання вчинити дії.

Разом із позовом надійшла заява ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом накладення арешту на кімнату АДРЕСА_1 .

В обґрунтування заяви заявник зазначав, що в 2013 році на підставі ордера № 716 від 04.03.2013 зняв у відомчому гуртожитку ДТГО «Південно-Західна залізниця» по АДРЕСА_2 , де і проживає дотепер, але в його кімнату надходять квитанції на оплату послуги з управління багатоквартирним будинком з кімнати АДРЕСА_3 , на ім`я ОСОБА_2 , яка на даний час, як відомо заявнику приватизована ОСОБА_3 .

Тому, заявник просить накласти арешт на зазначену кімнату, оскільки ОСОБА_3 може цю кімнату продати і квитанції на оплату послуг, що адресовані ОСОБА_2 почнуть надходити в кім. НОМЕР_3, власником якої вже буде інша особа, що призведе до порушення житлових прав нового власника кімнати АДРЕСА_3 та створить додаткові складнощі для відновлення порушених житлових прав заявника.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається без повідомлення учасників справи у їх відсутність.

Вивчивши заяву про забезпечення позову, зміст позовної заяви та доданих до неї матеріалів, суд дійшов таких висновків.

За частиною першою статті 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 ЦПК України заходів забезпечення позову.

Відповідно до частини другої цієї ж статті, забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

За пунктами 1 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Згідно з роз`ясненнями, які містяться у пункті 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 № 94 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Наприклад, обмеження можливості господарюючого суб`єкта користуватися та розпоряджатися власним майном іноді призводить до незворотних наслідків.

Предметом спору у справі є визнання частково протиправними діяння, заборону та зобов`язання вчинити дії. При цьому, позовна заява не містить ціни позову, оскільки позивачем визначено його немайновий характер.

У заяві про забезпечення позову ОСОБА_1 просить накласти арешт на кімнату у гуртожитку, однак обставити про які зазначає заявник не можуть бути враховані судом при вирішення питання про забезпечення позову у цій справі, оскільки не стосуються предмета спору.

Натомість, арешт кімнати буде перешкоджати його власникові законно володіти та користуватися нею.

Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засоби правового захисту мають бути ефективними, як на практиці, так і за законом.

У статті першій Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зазначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Європейський Суд з прав людини у рішенні у справі „Ятрідіс проти Греції зазначив, що володіння майном повинно бути законним.

Також, суд враховує і те, що позивачем не надано доказів на обґрунтування заяви про забезпечення позову, зокрема тих обставин, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Таким чином, суд вважає заяву про забезпечення позову необґрунтованою, з огляду на що у її задоволенні слід відмовити.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 149-154, 157, 260, 273 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову до позовної заяви ОСОБА_1 до комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» про визнання частково протиправними діяння, заборону та зобов`язання вчинити дії.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Оскарження ухвали не перешкоджає розгляду справи.

Суддя І.А. Усатова