справа №619/4277/21
провадження №2/619/1464/21
Рішення

іменем України

07 жовтня 2021 року

м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області у складі: головуючого судді Нечипоренко І.М., за участю секретаря судового засідання Носачової І.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження

цивільну справу № 619/4281/21,

ім`я (найменування) сторін:

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідачі: Дергачівська міська рада, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

вимоги позивача: про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування за законом.

Виклад позиції позивача.

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просить визнати за ним право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 в порядку спадкування посилаючись на те, що указаний житловий будинок належить його бабусі ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишивши заповіт на все належне їй майно його батьку - ОСОБА_5 , який спадщину прийняв фактично та помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після смерті батька спадщину він прийняв шляхом спільного з ним проживання на момент смерті, однак йому відмовлено нотаріусом у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки батько свої спадкові права не оформив належним чином.

Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі.

Ухвалою судді від 30.08.2021 позовну заяву залишено без руху та 09.09.2021 недоліки виправлені.

Згідно ухвали суду від 14.09.2021 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 24.09.2021.

Ухвалою суду від 24.09.2021 залучено співвідповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті на 07.10.2021.

Представник відповідача Дергачівської міської ради у судове засідання не з`явився, надавши заяву про розгляд справи без його участі, не заперечує проти задоволення позову.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 позовні вимоги визнають у повному обсязі, просять справу розглядати без їх участі, про що надали відповідні заяви.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Фактичні обставини встановлені судом, норми права, які застосовував суд, мотиви суду.

Житловий будинок АДРЕСА_1 належить в цілому ОСОБА_4 , про що свідчить Інформаційна довідка КПТІ «Інвенрос» від 19.01.2021 №68598 та Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 02.03.2021 (а.с. 11-12).

ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що свідчить свідоцтво про смерть (а.с. 10).

ОСОБА_4 06.12.1983було складено заповіт, посвідчений державним нотаріусом заповідала синові - ОСОБА_5 (а.с.8).

Оскільки правовідносини виникли під час дії Цивільного Кодексу 1963 року, то згідно з п. 4 Заключних та перехідних положень ЦК України 2003 року, необхідно застосовувати норми ЦК УРСР 1963 року.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 524 ЦК УРСР 1963 року спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Спадкоємство за законом має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом.

Враховуючи, що ОСОБА_4 було складено заповіт - має місце спадкування за заповітом.

За змістом ст. 534 ЦК УРСР кожний громадянин може залишити за заповітом усе своє майно або частину його (не виключаючи предметів звичайної домашньої обстановки і вжитку) одній або кільком особам як тим, що входять, так і тим, що не входять до кола спадкоємців за законом, а також державі або окремим державним, кооперативним та іншим громадським організаціям.

Статтею 548 ЦК УРСР 1963 року передбачено, що для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями.

У відповідності до ст. 549 ЦК УРСР 1963 року визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

З листа Харківського обласного державного нотаріального архіву вбачається, що після смерті ОСОБА_4 заяви про прийняття спадщини, відмову від спадщини та про видачу свідоцтв про право на спадщину від спадкоємців не надходили.

З будинкової книги вбачається, що ОСОБА_5 був прописаний разом з ОСОБА_4 у спадковому будинку, отже вважається таким, що відповідно до ст. 549 ЦК УРСР 1963 року прийняв спадщину (а.с.13-14).

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що свідчить свідоцтво про смерть (а.с. 9).

Згідно зі ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Від імені ОСОБА_5 державним нотаріусом Дергачівської державної нотаріальної контори Задоріною Т.В. за реєстром № 1-600 посвідчено заповіт на ім`я ОСОБА_3 на житловий будинок АДРЕСА_1 .

У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу ( ч. 2 ст. 1223 ЦК України).

Частина спадщини, що не охоплена заповітом, спадкується спадкоємцями за законом на загальних підставах. До числа цих спадкоємців входять також спадкоємці за законом, яким інша частина спадщини була передана за заповітом ( ст. 1245 ЦК України).

Ураховуючи, що житловий будинок АДРЕСА_1 не охоплений заповітом, право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

У відповідності до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_5 являється його син - ОСОБА_1 , їх родинний зв`язок підтверджується свідоцтвом про народження (а.с. 7).

Згідно зі ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Як вбачається з даних будинкової книги ОСОБА_1 зареєстрований у спадковому житловому будинку разом зі спадкодавцем.

Згідно даних Дергачівської державної нотаріальної контори після смерті ОСОБА_5 з заявою про прийняття спадщини за законом звернулася дружина ОСОБА_6 та з заявою про прийняття спадщини за заповітом звернулася ОСОБА_3 . Більше з заявами про прийняття спадщини або відмову від спадщини ніхто не звертався.

ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Отже, позивач вважається таким, що прийняв спадщину за законом у вигляді житлового будинку АДРЕСА_1 , однак оформити спадкові права у нотаріуса Міщенко Є.І. позбавлений можливості, оскільки права на спадковий житловий будинок батько на своє ім`я за життя не оформив.

Статтею 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частиною 3 ст. 1296 ЦК України передбачено, що відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Тлумачення вищевказаних норм свідчить, що законодавець розмежовує поняття «виникнення права на спадщину» та «виникнення права власності на нерухоме майно, що входить до складу спадщини» й пов`язує з виникненням цих майнових прав різні правові наслідки. Виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину та не здійснив державної реєстрації права.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 14.08.2019 у справі №523/3522/16-ц.

Враховуючи, що померлий ОСОБА_5 на момент смерті не одержав свідоцтво про право на спадщину та не здійснив державної реєстрації права, але дане майно входить до складу спадщини, яку позивач прийняв у встановленому законом порядку, позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду. Рішення суду приймаються, складаються і підписуються в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Керуючись ст. ст. 7, 12, 13, 81, 141, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ;

Відповідачі: Дергачівська міська рада, Код , місцезнаходження: Харківська область, Харківський район, м. Дергачі, пл. Перемоги, 5; ОСОБА_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 ; ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Повний текст рішення складено 11.10.2021.

Суддя І. М. Нечипоренко