Борівський районний суд Харківської області

код суду: 614
вид судочинства:
справа: № 614/208/21
провадження: 2/614/90/21
категорія: 20

З А О Ч Н Е
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н ЕМ У К Р А Ї Н И
27.09.2021 Борівський районний суд Харківської області в складі судді Гуляєвої Г.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Борова у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Фермерського господарства «Агроземля» (місцезнаходження: вул.Слобожанська, б.9, смт.Дворічна Дворічанського району Харківської області), Відділу з питань державної реєстрації речових прав не нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Балаклійської районної державної адміністрації Харківської області (місцезнаходження: Харківська область, м.Балаклея, вул.Жовтнева,18)
про усунення перешкод у користуванні земельними ділянками, їх повернення та скасування державної реєстрації договорів оренди землі
13.01.2021р. через перегляд «Публічної кадастрової карти» виявив, що зазначені земельні ділянки передані ФГ «Агроземля» в оренду: договір оренди землі № ОР 19/0073 від 28.10.2019 р. та договір оренди землі № ОР 19/0056 від 25.10.2019 р., і відповідно зареєстровано право оренди земельної ділянки, хоча ніяких договорів оренди з цим господарством він не підписував і земельні ділянки в оренду нікому не передавав.
Дані договори оренди землі були зареєстровані Державним реєстратором відділу з питань державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Балаклійської районної державної адміністрації Харківської області 27 листопада 2020 року, номер запису 39460142 та 30 листопада 2020 року, номер запису 39480749 відповідно.
Зареєстроване без його згоди і волевиявлення речове право оренди його вищезазначених земельних ділянок на відповідача ФГ «Агроземля» порушує права позивача як власника земельних ділянок обмежує його права на володіння, користування та розпорядження зазначеною власністю.
Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 17.03.2021 до пред`явлення позову, забезпечено позов шляхом заборони відповідачу користуватись вказаними земельними ділянками.
Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 24.03.2021 відкрито провадження у справі і вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 28.04.2021 витребувано від Центру надання адміністративних послуг виконавчого комітету Борівської селищної ради копію договорів оренди землі № ОР 19/0073 від 28.10.2019 р. та № ОР 19/0056 від 25.10.2019 р.
Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 14.05.2021 за клопотанням позивача по справі призначено судову почеркознавчу експертизу на вирішення якої поставлене питання: чи виконано підпис від імені ОСОБА_2 у договорі № ОР 19/0073 від 28.10.2019 р. та № ОР 19/0056 від 25.10.2019 р.ОСОБА_2 чи іншою особою?
Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 10.08.2021 поновлено провадження у справі.
Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 25.08.2021 закрите підготовче провадження.
Станом на 27.09.2021 р. відзив на позовну заяву до Борівського районного суду Харківської області не надійшов.
Згідно ч. 2 ст. 191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.
Позивач подав клопотання про підтримання позовних вимог в повному обсязі та розгляд справи за його відсутності, проти заочного розгляду справи не заперечує.
Відповідачі в судове засідання повторно не з`явилися, причину неявки суду не повідомили. Про дату, час і місце судового засідання повідомлені у встановленому законом порядку, шляхом направлення судової повістки за місцем реєстрації юридичної особи.
Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Більше того, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.
Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.
З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).
Приймаючи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, його значення для сторін, за письмової згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи без участі сторін та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на підставі наявних матеріалів справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, ч.2 ст. 247 ЦПК України.
В матеріалах справи на а. с. 55,68 наявні копії договорів оренди даних земельних ділянок № ОР 19/0056 від 25.10.2019 р. та № ОР 19/0073 від 28.10.2019 р., в яких орендарем є Фермерське господарство «Агроземля», а орендодавцем зазначено ОСОБА_2 . За умовами договору оренди, орендодавець надає, а орендар приймає в строкове платне користування земельні ділянки сільськогосподарського призначення, які знаходиться: Харківська область, Борівський район, Ізюмська сільська рада та належать орендодавцю на праві власності . Згідно п. 13.1 договорів, ці договори набирають чинності після підписання сторонами.
Згідно частини першої статті 15, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.
Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно із частиною першою статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Дво- чи багатостороннім правочином є погоджена дія двох або більше сторін (частина четверта цієї ж статті).
Частиною третьою статті 203 ЦК України передбачено, що волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.
Порушення вимог законодавства щодо волевиявлення учасника правочину є підставою для визнання його недійсним у силу припису частини першої статті 215 ЦК України, а також із застосуванням спеціальних правил про правочини, вчинені з дефектом волевиявлення - під впливом помилки, обману, насильства, зловмисної домовленості, тяжкої обставини.
Як у частині першій статті 215 ЦК України, так і у статтях 229-233 ЦК України, йдеться про недійсність вчинених правочинів, тобто у випадках, коли існує зовнішній прояв волевиявлення учасника правочину, вчинений ним у належній формі (зокрема, шляхом вчинення підпису на паперовому носії), що, однак, не відповідає фактичній внутрішній волі цього учасника правочину.
У тому ж випадку, коли сторона не виявляла свою волю до вчинення правочину, до набуття обумовлених ним цивільних прав та обов`язків правочин є таким, що не вчинений, права та обов`язки за таким правочином особою не набуті, а правовідносини за ним - не виникли.
За частиною першою статті 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом.
Стаття 207 ЦК України встановлює загальні вимоги до письмової форми правочину. Так, на підставі частини першої цієї статті правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони.
Частиною ж другою цієї статті визначено, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
Отже, підпис є невід`ємним елементом, реквізитом письмової форми договору, а наявність підписів має підтверджувати наміри та волевиявлення учасників правочину, а також забезпечувати їх ідентифікацію.
Згідно із частиною першою статті 627 ЦК України і відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (частина перша статті 638 ЦК України).
За частиною першою статті 14 Закону України «Про оренду землі» (тут і далі - у редакції, чинній на дату, зазначену в спірному договорі) договір оренди землі укладається в письмовій формі, а за статтею 18 цього Закону договір оренди набирає чинності після його державної реєстрації.
За частиною першою статті 15 Закону України «Про оренду землі» істотними умовами договору оренди землі є: об`єкт оренди (місце розташування та розмір земельної ділянки); строк дії договору оренди; орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату; умови використання та цільове призначення земельної ділянки, яка передається в оренду; умови збереження стану об`єкта оренди; умови і строки передачі земельної ділянки орендарю; умови повернення земельної ділянки орендодавцеві; існуючі обмеження (обтяження) щодо використання земельної ділянки; визначення сторони, яка несе ризик випадкового пошкодження або знищення об`єкта оренди чи його частини; відповідальність сторін; умови передачі у заставу та внесення до статутного фонду права оренди земельної ділянки.
Відсутність у договорі оренди землі однієї з істотних умов, передбачених цією статтею, а також порушення вимог статей 4-6, 11, 17, 19 цього Закону є підставою для відмови в державній реєстрації договору оренди, а також для визнання договору недійсним відповідно до закону (частина друга цієї ж статті).
У разі ж якщо сторони такої згоди не досягли, такий договір є неукладеним, тобто таким, що не відбувся, а наведені в ньому умови не є такими, що регулюють спірні відносини.
Правочин, який не вчинено (договір, який не укладено), не може бути визнаний недійсним. Наслідки недійсності правочину також не застосовуються до правочину, який не вчинено.
Відповідно до статті 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Зазначена норма кореспондує частинам другій, третій статті 215 ЦК України, висвітлює різницю між нікчемним і оспорюваним правочином і не застосовується до правочинів, які не відбулися, бо є невчиненими.
Позивач на обґрунтування своїх вимог просив призначити судову почеркознавчу експертизу для спростування укладення ним спірного договору.
Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 14.05.2021 по справі призначено судову почеркознавчу експертизу на вирішення якої поставлене питання: чи виконано підпис від імені ОСОБА_2 у договорі № ОР 19/0073 від 28.10.2019 р. та № ОР 19/0056 від 25.10.2019 р.ОСОБА_2 чи іншою особою?
Згідно ст.109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.
Оскільки позивачем оспорюється факт укладання правочину, такий факт може бути спростований не шляхом подання окремого позову про недійсність правочину, а при вирішенні спору про захист права, яке позивач вважав порушеним шляхом викладення відповідного висновку про неукладеність спірних договорів у мотивувальній частині судового рішення.
Враховуючи підстави позову, зміст і характер відносин між учасниками справи, встановлені судом обставини справи підтверджують, що спірний договір позивач не підписувв та, відповідно, з істотними умовами цього договору не погоджувався, тому спірний договір не є укладеним.
Отже, реєстрація права оренди ФГ «Агроземля» на вищевказані земельні ділянки, коли договір оренди ОСОБА_2 фактично не підписував, тобто цей правочин є неукладеним, не відповідає вимогам закону.
Тому позовні вимоги ОСОБА_2 в цій частині підлягають задоволенню.
Однак у постанові Великої Палати Верховного Суду від 4 вересня 2018 року у справі № 823/2042/16 (провадження № 11-377апп18) зроблено висновок, що «спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно чи обтяження такого права за іншою особою у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно є цивільно-правовим. А тому вирішення таких спорів здійснюється за правилами цивільного або господарського судочинства залежно від суб`єктного складу сторін. Належним відповідачем у справах за позовом про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права чи обтяження має бути особа, право чи обтяження якої зареєстровано».
Зважаючи на викладене, відділ з питань державної реєстрації речових прав не нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Балаклійської районної державної адміністрації Харківської області, який здійснив реєстрацію спірних договорів, являється неналежним відповідачем і у позові до нього слід відмовити.
Розглядаючи питання розподілу судових витрат відповідно до ст.141 ЦПК України, з урахуванням того, що позов задоволено повністю, то сплачений позивачем судовий збір слід стягнути з відповідача на користь позивача.
Що стосується витрат на правничу допомогу, суд зазначає наступне - склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правничої допомоги, входить до предмета доказування у справі. на підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правничої допомоги, документи, що свідчать про оплату обґрунтованого гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку. Вказане узгоджується з правовою позицією, викладеною у постановах від 21 березня, 18 жовтня 2018 року, 02 жовтня, 11 грудня 2019 року у справах №№ 815/4300/17, 813/4989/17, 807/736/18, 545/2432/16-а.
Оскільки у матеріалах справи відсутні письмові докази про фактично понесені витрати на професійну правничу допомогу - належним чином складені фінансові документи про оплату позивачем вартості послуг адвоката, підстави для відшкодування судових витрат у цій частині відсутні.
З урахуванням викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 80, 81, 89, 141, 191, ч. 2 ст. 247, 259, 264, 265, 268, 273, 274-279, 280-282, п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, на підставі ст.ст.15,16,203-205,207,215,391,627,638 ЦК України, ст.ст.14,15 ЗУ «Про оренду землі», п.15 Розділу Х «Перехідні положення» Земельного кодексу, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до Фермерського господарства «Агроземля», Відділу з питань державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Балаклійської районної державної адміністрації Харківської області про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, її повернення, та скасування державної реєстрації договору оренди землі-задовольнити частково.
Скасувати державну реєстрацію (запис про проведену державну реєстрацію) договору оренди № ОР 19/0073 від 28.10.2019 р., зареєстрованого Державним реєстратором відділу з питань державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Балаклійської районної державної адміністрації Харківської області 27 листопада 2020 року, номер запису 39460142.
Скасувати державну реєстрацію (запис про проведену державну реєстрацію) договору оренди № ОР 19/0056 від 25.10.2019 р., зареєстрованого Державним реєстратором відділу з питань державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Балаклійської районної державної адміністрації Харківської області 30 листопада 2020 року, номер запису 39480749.
У позові до відділу з питань державної реєстрації речових прав не нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Балаклійської районної державної адміністрації Харківської області- відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте Борівським районним судом Харківської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Харківського апеляційного суду через Борівський районний суд протягом 30 днів з дня його проголошення. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення суду може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги через Борівський районний суд Харківської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Повний текст рішення складено 07.10.2021.

Суддя ГУЛЯЄВА Г. М.