Справа № 759/9518/21
УХВАЛА

04 жовтня 2021 рокусмт Бородянка

Суддя Бородянського районного суду Київської області Герасименко М.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

11 травня 2021 року позивач звернувся до Святошинського районного суду міста Києва з вказаним позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 02 липня 2021 року вказану справу передано до Бородянського районного суду Київської області згідно п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України.

20 вересня 2021 року справа надійшла до Бородянського районного суду Київської області та протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа розподілена судді Герасименко М.М.

За змістом ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач разом з позовною заявою подав клопотання про відстрочення сплати судового збору або зменшення суми судового збору мотивуючи його тим, що він перебуває в скрутному матеріальному становищі, пов`язаному з вимушеним переїздом, втратою майна та роботи. Сума судового збору, яку він має сплатити за подання даного позову становить 7124,04 грн, що перевищує 5% розміру його річного доходу за попередній календарний рік. На підтвердження вказаних обставин надав відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, згідно яких він (позивач) за 2019 рік отримав загальний дохід в розмірі 65556, 22 грн, а за період з 1 кварталу 2020 року по 3 квартал 2020 року 10075,60 гривень.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору встановлена в розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, Закон України «Про судовий збір» чітко визначає випадки у яких стороні може бути зменшено розмір судового збору. При цьому, положеннями ч. 3 ст. 2 ЦПК України визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом.

У п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», роз`яснено, що відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

З аналізу вищевказаних правових норм вбачається, що відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, або звільнення від його сплати може мати місце за наявності виключних обставин та за наявності клопотання.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Частиною першою статті 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Отже, чинним законодавством визначено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення заявника від сплати судового збору. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

На підтвердження підстав для зменшення суми судового збору або відстрочення сплати судового збору на строк до ухвалення судового рішення позивачем надано відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, згідно яких він (позивач) за 2019 рік отримав загальний дохід в розмірі 65556, 22 грн, а з 1 кварталу по 3 квартал 2020 року 10075,60 гривень.

Проте, вказані довідки не відображають дохід позивача, зокрема, за попередній календарний рік, оскільки довідка № 1668/7/26-15-55-04-25 від 08 грудня 2020 року містить відомості про доходи ОСОБА_1 лише з 1 кварталу по 3 квартал 2020 року. Крім того, вказані довідки за відсутності іншої інформації щодо наявності/відсутності на праві власності у позивача рухомого чи нерухомого майна, інформації щодо можливості розпорядження цим майном без значного погіршення фінансового становища, унеможливлюють оцінити фінансове становище позивача.

Оскільки позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження незадовільного майнового стану, заявлене ним клопотання не підлягає задоволенню.

Отже, позивачу необхідно надати докази, які свідчать про незадовільний майновий стан останнього або сплатити судовий збір у встановлених порядку і розмірі, а у разі наявності підстав для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, надати відповідні документи.

Враховуючи викладене, позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачу час для усунення недоліків.

Керуючись ст.185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору або зменшення суми судового збору залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня отримання ним копії ухвали.

CуддяМ. Герасименко