Справа № 461/6347/15-ц
Провадження № 8/461/5/21
УХВАЛА

04.10.2021 року місто Львів

Галицький районний суд міста Львова у складі:

головуючого судді Стрельбицького В.В.,

за участю секретаря судового засідання Скрутень Х.Б.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представник відповідача ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши заяву ОСОБА_4 про перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення від 26 травня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Пшенична Уляна Вікторівна про визнання договору дарування будинку недійсним,

встановив:

ОСОБА_4 звернулась до суду із заявою, згідно якої просить переглянути за нововиявленими обставинами ухвалу суду від 26 травня 2020 року у справі №461/6347/15-ц за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Пшенична Уляна Вікторівна про визнання договору дарування будинку недійсним та призначити справу до судового розгляду. Заявниця посилається на те, що нововиявленою обставиною є скасування 14.07.2021 Верховним Судом у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду постанови Львівського апеляційного суду від 17.10.2019, якою було скасовано рішення Галицького районного суду м.Львова від 10.05.2016 у справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Пшенична Уляна Вікторівна про визнання договору дарування будинку недійсним та визнання права на обов`язкову частку власності будинку та визнано недійсним договір від 08.06.2012 дарування 60/100 частин будинковолодіння та скасовано державну реєстрацію права власності ОСОБА_3 на будинок, яка проведена на підставі договору від 08.06.2012. Зазначає, що саме постанова Львівського апеляційного суду від 17.10.2019 була підставою для прийняття судом рішення про закриття провадження у справі, у зв`язку з відсутністю предмета спору, тобто на даний час існують підстави визначені п.3 ч.2 ст.423 ЦПК.

Представник позивача в судовому засіданні заяву підтримав, з мотивів наведених у ній. Просив заяву задовольнити та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Представник відповідача та відповідач, кожен окремо, заяву заперечили, вказуючи на її необґрунтованість. Також подали відзив, який підтримали в судовому засіданні.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши доводи сторін, суд дійшов до наступного висновку.

Ухвалою суду від 26 травня 2020 року провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Пшенична Уляна Вікторівна про визнання договору дарування будинку недійсним закрито, з підстав визначених п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, а саме відсутності предмета спору.

Ухвалою Львівського апеляційного суду від 23 лютого 2021 року ухвалу Галицького районного суду м. Львова від 26 травня 2020 залишено без змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 423 Цивільного процесуального кодексу України, рішення або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно п.3 ч. 2 цієї статті, підставами для перегляду рішення, ухвали суду чи судового наказу у зв`язку з нововиявленими обставинами є скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Пунктом 3 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012 року №4 «Про застосування цивільного законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку нововиявленими обставинами» визначено, що нововиявлені обставини це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Для визначених пунктами 3 частини другої статті 423 ЦПК нововиявлених обставин необхідними умовами є те, що вони існували на час розгляду справи, але підстави виникли після ухвалення рішення у справі (зокрема, шляхом скасування судового рішення, яке стало підставою для його ухвалення), спростовують обставини, встановлені судом на час розгляду справи, та мають важливе значення для її розгляду.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених п.п.1, 2, 3 ч. 2 ст. 423 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у рішенні, що переглядається.

Судове рішення не може переглядатись у зв`язку з нововиявленими обставинами, якщо обставини, передбачені ч.2 ст.423 ЦПК України, відсутні, а є підстави для перегляду рішення в апеляційному чи касаційному порядку або Верховним Судом, а також якщо обставини, визначені ч.2 ст.423 ЦПК України, були або могли бути відомі заявникові на час розгляду справи.

При вирішенні питання про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами суд має виходити з визначених ч.2 ст.423 ЦПК України підстав, перелік яких є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає, та дотримання заявником умов, що містяться в ст. ст. 424, 425 ЦПК України.

Необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами. Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неповне встановлення фактичних обставин справи) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку.

Встановлено, що постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 14.07.2021 скасовано постанову Львівського апеляційного суду від 17.10.2019, якою було скасовано рішення Галицького районного суду м. Львова від 10.05.2016 у справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Пшенична Уляна Вікторівна про визнання договору дарування будинку недійсним та визнання права на обов`язкову частку власності будинку та визнано недійсним договір від 08.06.2012 дарування 60/100 частин будинковолодіння та скасовано державну реєстрацію права власності ОСОБА_3 на будинок, яка проведена на підставі договору від 08.06.2012. Рішення Галицького районного суду м. Львова від 10.05.2016, яким відмовлено у задоволенні позову залишено в силі.

Водночас, посилання заявника на скасування постанови Львівського апеляційного суду від 17.10.2019 не можуть бути прийняті судом до уваги, як належна підстава для задоволення заяви, оскільки судові рішення по цій справі, не було підставою для ухвалення судом рішення про закриття провадження у даній справі.

Так, ухвалою суду від 26.05.2020 провадження у цивільній справі №1461/6347/15-ц закрито, у зв`язку з відсутністю предмета спору. Підставою для ухвалення даного рішення стала відповідна заява позивача про закриття провадження у справі, саме у зв`язку з відсутністю предмета спору.

При винесенні судом даного рішення було враховано, що згідно ч.3 ст.13 ЦПК України, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Роз`яснено позивачу те, що згідно ч. 2 ст. 256 ЦПК України, у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Тобто, підставою для закриття провадження стало виключно волевиявлення позивача, за яким остання вказала на відсутність спору між сторонами на час закриття провадження.

Будь-яких інших підстав, які суд міг би прийняти як нововиявлені та які не були покладені в основу рішення про закриття провадження заявником, не надано.

Таким чином, всі доводи заяви зводяться до помилкового тлумачення суті мотивування та винесення судового рішення від 26.05.2020.

За змістом ч. 3 ст. 429 Цивільного процесуального кодексу України, за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може: відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі; задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення; скасувати судове рішення і закрити провадження у справі або залишити позов без розгляду.

Пунктом 9 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012 року №4 «Про застосування цивільного законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку нововиявленими обставинами» роз`яснено, що скасування судового рішення може бути визнано нововиявленою обставиною лише в тому випадку, коли суд обґрунтував ухвалене судове рішення скасованим (воно було підставою для ухвалення такого судового рішення) або виходив із нього, хоча прямо й не посилався на нього на підтвердження наявності вказаних обставин, а також якщо наслідком скасування судового рішення є інше за змістом вирішення спору.

Відповідно до п. 40 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України", одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду.

Таким чином, враховуючи предмет та підстави позову, встановлені судом обставини та визначені відповідно до них правовідносини, норми процесуального законодавства, які ці правовідносини регулюють і були застосовані судом під час закриття провадження, та зважаючи на те, що докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини заявником належним чином не доведені, суд приходить до висновку про відсутність підстав для перегляду судового рішення, а тому у задоволенні заяви слід відмовити.

Керуючись статтями 260, 423,429 ЦПК України, суд -

постановив:

У задоволенні заяви ОСОБА_4 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами відмовити.

Судове рішення від 26 травня 2020 року про закриття провадження у цивільній справі №461/6347/15-ц за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Пшенична Уляна Вікторівна про визнання договору дарування будинку недійсним залишити в силі.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 05 жовтня 2021 року.

Головуючий суддя Стрельбицький В.В.