ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7627/20
провадження № 2/753/3461/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" вересня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О. з секретарем судового засідання Кримчук Я.Р., розглянув в судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

У травні 2020 р. ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1 , позивач) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 (далі по тексту - ОСОБА_2 , відповідач) про розірвання шлюбу.

Позов обґрунтований такими обставинами. Сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 16.07.2005 відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м.Києві, актовий запис № 884. Від шлюбу подружжя має сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спільне життя не склалося, подружжям існує лише формально, спільне господарство сторони не ведуть та проживають окремо..

Ухвалою від 05.06.2020 суд відкрив провадження у справі та призначив її до розгляду в порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін в судове засідання на 07.09.2021.

07.09.2020, 03.12.2020, 31.03.2021, 30.08.2021 суд у зв`язку з неявкою сторін у судове засідання відкладав розгляд справи,

Позивач у позовній заяві просила розгляд справу за її відсутності.

Відповідач повідомлявся про дату, час і місце судового засідання у встановленому законом порядку, проте до суду він не з`явився без повідомлення причин неявки, відзив на позов не подав.

Нез`явлення сторін є підставою для розгляду справи без фіксування судового засідання технічними засобами.

Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у позовній заяві, суд встановив такі обставини.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебувають у шлюбі, зареєстрованому 16.07.2005 відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м.Києві, актовий запис № 884. (а.с. 3).

Подружжя має малолітню дитину - сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 5).

З позовної заяви вбачається, що шлюб сторін існує формально: сторони не підтримують шлюбно-сімейних відносин, не ведуть спільного господарства та проживають окремо.

Відповідно до положень статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження…є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість… (частини 3, 4 статті 56 Сімейного кодексу України).

За приписом частини 2 статті 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Отже, зважаючи на те, що позивач наполягає на розірванні шлюбу, а відповідач жодних заперечень проти позову не надав, суд дійшов висновку, що між сторонами існує стійкий розлад подружніх стосунків і подальше збереження шлюбу, який наразі існує лише формально, суперечить інтересам позивача.

На підставі викладеного, керуючись статями 5, 7, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 259, 263-265, 268, 280-282 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 16.07.2005 відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м.Києві, актовий запис № 884, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , рнокпп: невідомо) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , рнокпп: НОМЕР_1 ) судові витрати в сумі 840,80 гривень.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: