Провадження № 22-ц/812/1789/21 Головуючий суду першої інстанції Фасій В.В.
Суддя-доповідач апеляційного суду Царюк Л.М.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 жовтня 2021 року м. Миколаїв Справа 474/462/21

Миколаївський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого Царюк Л.М.,

суддів: Базовкіної Т.М., Яворської Ж.М.,

при секретарі судового засідання Біляєвою В.М.,

за участю: представника заявника Ярославської О.М.,

прокурора Волкожа С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє його представник ОСОБА_2 , на ухвалу Врадіївського районного суду Миколаївської області від 28 липня 2021 року, постановлену під головуванням судді Фасій В.В., в залі судового засідання в смт. Врадіївка, о 10 год. 42 хв., повний текст якої виготовлено 31 липня 2021 року за заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє його представник Ярославська Оксана Миколаївна про перегляд за нововиявленими обставинами рішення у цивільній справі за позовом Первомайської місцевої прокуратури Миколаївської області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області до ОСОБА_1 про дострокове розірвання договору оренди землі, повернення земельної ділянки, -

В С Т А Н О В И В:

22 червня 2021 року ОСОБА_1 , інтереси якого представляє ОСОБА_2 , звернувся до суду з заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Доводи заяви обґрунтовано тим, що 15 лютого 2021 року рішенням Врадіївського районного суду Миколаївської області було задоволено позов заступника керівника Первомайської місцевої прокуратури Миколаївської області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області до нього про дострокове розірвання договору оренди землі та повернення земельної ділянки. Між тим, на теперішній час виявлені нововиявлені обставини, що є підставою для звернення до суду.

Нововиявленими обставинами є такі, що під час прийняття справи до розгляду, відкриття провадження та розгляду справи не було встановлено, що прокурор, який подав позовну заяву не мав повноважень на представництво та ведення справи та вказана позовна заява повинна була бути залишеною без розгляду в порядку статті 257 ЦПК України.

Первомайською місцевою прокуратурою повідомлення про представництво Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області подано 10 червня 2020 року, а позов подано 11 червня 2020 року, отже прокурор фактично не надав можливості Головному управлінню Держгеокадастру у Миколаївській області відреагувати на зазначене порушення інтересів держави та подати відповідний позов.

Прокурором не надано відповідних та достатніх доказів того, що Головне управління Держгеокадастру у Миколаївській області не мало змоги звернутися до суду з відповідним позовом, а посилання на відсутність коштів для сплати судового збору не може вважатися належним доказом, оскільки Головне управління Держгеокадастру у Миколаївській області могло звернутися до суду з позовом та надати відповідне клопотання про звільнення, відстрочку від сплати судового збору тощо. Не надано і витягу з ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення на підставі статті 367 КК України.

Отже Врадіївським районним судом Миколаївської області не було перевірено та підтверджено наявність підстав для представництва прокурором інтересів держави, що призвело до порушення принципу змагальності сторін, який є однією з засад правосуддя.

Між ним та його представником ОСОБА_2 договір про надання правової допомоги укладений 14 червня 2021 року, а отже саме з цього часу йому стали відомі нововиявлені обставини, що є підставою для перегляду судового рішення.

Посилаючись на викладене, ОСОБА_1 просив суд переглянути судове рішення у цивільній справі № 474/402/20 за результатами якого позов заступника керівника Первомайської місцевої прокуратури Миколаївської області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області до ОСОБА_1 про дострокове розірвання договору оренди землі та повернення земельної ділянки залишити без розгляду в зв`язку з нововиявленими обставинами.

Ухвалою Врадіївського районного суду Миколаївської області від 28 липня 2021 року в задоволенні заяви відмовлено.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що відповідач та його представник в суді першої інстанції Шалару О.І. про обставини представництва інтересів держави в суді прокурором та підставами вчинення такого, а також з доказами, наданими на їх підтвердження, були обізнані з огляду на отримання ними копії позовної заяви з додатками, подання ними відзиву на позов. За такого обставини, на які посилається заявник не є нововиявленими у розумінні статті 423 ЦПК України, тобто такими, що не були і не могли бути відомі заявнику на час розгляду справи.

Не погодившись з ухвалою суду ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник ОСОБА_2 , подав апеляційну скаргу, де, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просив ухвалу суду скасувати та винести постанову, якою задовольнити вимоги заяви в повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги обґрунтовано тим, що судом помилково вирішено, що прокуратурою повідомлялось про наміри представництва інтересів Держгеокадастру в суді, оскільки всі запити які були зроблені до державного органу стосувалися лише надання відповідної інформації чи документації та аж ніяк не можуть бути підставою для звернення з позовом та представництвом інтересів прокурором у суді.

Прокурором не надано відповідних та достатніх доказів того, що Головне управління Держгеокадастру у Миколаївській області не мало змоги звернутися до суду з відповідним доказом, оскільки відсутність коштів для сплати судового збору не може вважатися належним доказом. Відсутній також витяг з ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення на підставі статті 367 КК України.

В судовому засіданні представником заявника було наголошено і на тому, що вказаний позов повинен був розглядатися в порядку господарського судочинства з огляду на те, що договір оренди земельної ділянки від 05 грудня 2014 року був укладений між Головним Управлінням Держземагентство у Миколаївській області та фізичною особою ОСОБА_1 , відповідно до якого останній прийняв в строкове платне користування земельні ділянки із земель сільськогосподарського призначення державної власності.

Первомайська окружна прокуратура надала до суду відзив на апеляційну скаргу, зазначивши, що вимоги апеляційної скарги є безпідставними, у зв`язку із чим апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Відзив мотивовано тим, що твердження скаржника про те, що нововиявленою обставиною є відсутність у прокурора підстав для представництва інтересів держави не відповідає положенням процесуального законодавства. Проте, процесуальні недоліки розгляду справи не вважаються нововиявленими обставинами.

Судове рішення не може переглядатись у зв`язку з нововиявленими обставинами у разі якщо такі обставини були або могли бути відомі заявникові на час розгляду справи.

Обізнаність відповідача та його представника в суді першої інстанції про обставини представництва інтересів держави в суді прокурором, а також факт дослідження судом першої інстанції доказів, що їх підтверджують, які були долучені до позовної заяви прокурора, повністю спростовують можливість віднесення таких даних до нововиявлених.

Аналогічним чином не може бути підставою для перегляду за нововиявленими обставинами і обставина невірного, на думку відповідача, обрання прокурором виду судочинства при поданні позовної заяви, оскільки такі доводи останнього були досліджені у суді першої інстанції.

Головне управління Держгеокадастру у Миколаївській області правом надати відзив на апеляційну скаргу не скористалось.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

За приписами частини 1 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї (частина 2 статті 367 ЦПК України).

Судом було встановлено, що 17 червня 2020 року прокурор в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області звернувся з позовом до ОСОБА_1 про дострокове розірвання договору оренди землі, повернення земельної ділянки, в якому посилався на частини 3-5 статті 56 ЦПК України та частину 3 статті 23 ЗУ «Про прокуратуру», відповідно до яких прокурор має право звертатися до суду з позовною заявою, якщо відповідний державний орган має відповідні повноваження для здійснення захисту, але не здійснює його або робить це не належно. В ній же посилався, що Головне управління Держгеокадастру за наявного порушення інтересів держави жодних заходів щодо розірвання договору оренди та повернення земельних ділянок у власність держави не вживало, хоча листами від 02 серпня 2019 року, 06 листопада 2019 року, 07 лютого 2020 року повідомлялося прокурором про факт порушення відповідачем умов договору оренди, та в них же Головному Управлінню Держгеокадастру пропонувалося вжити заходів до захисту інтересів держави шляхом звернення до суду з позовом. На виконання цих листів Головне управління Держгеокадастру 14 лютого 2020 року з позовом до ОСОБА_1 не зверталося посилаючись на відсутність коштів для стягнення судового збору.

До позовної заяви долучено запит № 35/3-908 від 07 лютого 2020 року яким Головним управлінням Держгеокадастру повідомлялося про порушення ОСОБА_1 договору оренди землі, та роз`яснювалася необхідність звернення з відповідним позовом до суду.

Також до позову було долучено лист Головного управління Держгеокадастру вих. № 0-14-0.63-8387/2-19 від 06 грудня 2019 року, в якому останній на вих. № листа прокуратури від 06 листопада 2019 року, повідомляє, що Головне управління Держгеокадастру має намір вжити заходів для звернення з позовом до суду; лист Головного управління Держгеокадастру вих. № 0-14-0.162-1247/2-20 від 14 лютого 2020 року, в якому останній на вих. № листа прокуратури від 07 лютого 2020 року, повідомляє, що Головне управління Держгеокадастру до суду з позовом у зв`язку з використанням земельних ділянок не за цільовим призначенням щодо ОСОБА_1 не зверталось, з посиланням на відсутність коштів для сплати судового збору та лист аналогічного змісту № 0-14-0.164-3286/2-20 від 12 травня 2020 року.

10 червня 2020 року прокурор повідомив Головне управління Держгеокадастру про звернення до суду з позовом.

01 жовтня 2020 року представник відповідача (адвокат) Шалару О. І. подав відзив на позов у справі № 474/402/20.

Рішенням Врадіївського районного суду Миколаївської області від 15 лютого 2021 року позов заступника керівника Первомайської місцевої прокуратури Миколаївської області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області до ОСОБА_1 про дострокове розірвання договору оренди землі, повернення земельної ділянки задоволено, розірвано достроково договір оренди землі укладений 05 грудня 2014 року між Головним управлінням Держгеокадастру у Миколаївській області та ОСОБА_1 , зобов`язано останнього повернути у розпорядження держави земельну ділянку загальною площею 45,0 га, що складається із земель з кадастровим номером :02:000:0519, площею 30,0 га, вартістю 1 611 932 грн, та з кадастровим номером :02:000:0516, площею 15,0 га, вартістю 817 267 грн, розташовані в межах території Нововасилівської сільської ради Врадіївського району Миколаївської області, стягнуто з відповідача судовий збір в розмірі 38 539 грн 99 коп.

В суді апеляційної інстанції рішення Врадіївського районного суду Миколаївської області від 15 лютого 2021 року у зазначеній справі не переглядалося.

Відповідно до частин 1, 2 та 5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Оскаржена ухвала суду першої інстанції таким вимогам відповідає.

Згідно з частиною 1 статті 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

При вирішенні питання про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами суд має виходити з визначених частиною 2 статті 423 ЦПК України підстав, перелік яких є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає, та дотримання заявником умов, що містяться в статтях 424, 426 ЦПК України.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктом 1 частини 2 статті 423 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення.

Суд має право скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Питання про те, які обставини можна вважати істотними, є оціночним, і вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення таким чином, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим.

Як вбачається із матеріалів справи, обставини шодо підстав для звернення прокурора з позовом у цій справі були відомі ОСОБА_1 та його представнику під час розгляду справи судом першої інстанції, цим обставинам була надана оцінка судом при ухваленні рішення.

З доводів заяви ОСОБА_1 , на які він посилався і в апеляційній скарзі останній, що він не згоден з оцінкою цих обставин, наданою судом першої інстанції та в аргументах апеляційної скарги не погоджується з підсудністю розглянутої справи.

Між тим, незаконність і (або) необґрунтованість рішення суду (неповнота встановлення обставин справи, які мають значення для справи та (або) неправильне встановлення обставин, які мають значення для справи, неправильне дослідження доказів чи їх оцінка тощо), нові обставини, що підлягають встановленню, доказі, які підлягають дослідженню чи оцінці відповідно до статті 356 ЦПК України є підставами для звернення учасника справи з апеляційною скаргою.

Отже незгода заявника з мотивуванням оцінки підстав звернення прокурора до суду та наданих відповідних доказів на їх підтвердження судом першої інстанції є підставою для оскарження рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку. Проте посилання заявника на такі обставини як підстави для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є помилковими.

З огляду на зазначене, суд першої інстанцій дійшов правильного висновку, що зазначені ОСОБА_1 обставини були відомі заявнику під час розгляду справи в суді першої інстанції та їм дана відповідна оцінка, що згідно з приписами пункту 1 частини 2 статті 423 ЦПК України виключає можливість вважати їх нововиявленими обставинами.

Колегія суддів враховує також те, що Європейський суд з прав людини зауважив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 40, ЄСПЛ, 03 квітня 2008 року).

Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (PRAVEDNAYA v. RUSSIA, № 69529/01, § 27, 28, ЄСПЛ, 18 листопада 2004 року).

Колегія суддів вважає, що обставини, які вказані у заяві ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник ОСОБА_2 , не є нововиявленими у розумінні статті 423 ЦПК України, оскільки посилання на обставини, які були предметом розгляду судом при ухваленні рішення у справі, не вважаються нововиявленими обставинами, а тому висновок суду про відмову у задоволенні заяви ґрунтується на вимогах закону і не порушує прав та інтересів заявника.

Доводи апеляційної скарги висновків місцевого суду не спростовують, а тому не можуть бути підставою для скасування ухвали суду першої інстанції.

Згідно зі статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо відсутні підстави для його скасування.

Оскаржуване судове рішення відповідає вимогам закону й підстави для його скасування відсутні.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник ОСОБА_2 , залишити без задоволення, а ухвалу Врадіївського районного суду Миколаївської області від 28 липня 2021 року залишити без змін.

Оскільки у задоволенні апеляційної скарги відмовлено, з урахуванням положень статті 141 ЦПК України судові витрати покладаються на ОСОБА_1 .

Керуючись статтями 375, 382 ЦПК України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діяла його представник ОСОБА_2 , залишити без задоволення, а ухвалу Врадіївського районного суду Миколаївської області від 28 липня 2021 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення її повного тексту у випадках, передбачених статтею 389 ЦПК України.

Головуючий Л.М. Царюк

Судді Т.М. Базовкіна

Ж.М. Яворська

Повний текст постанови складено 06 жовтня 2021 року.