ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/5020/20
провадження № 2/753/3367/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" вересня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Мицик Ю.С.,

при секретарі Єрош Т.М.,

за участю

представника позивача ОСОБА_1

представників відповідача 2 ОСОБА_8, ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного акціонерного товариства "Телерадіокомпанія люкс", про захист честі, гідності та ділової репутації, зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 (далі позивач) звернувся до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_3 (далі - відповідач 1) , ОСОБА_4 (далі - відповідач 2), приватного акціонерного товариства "Телерадіокомпанія люкс"(далі відповідач 3), про захист честі, гідності та ділової репутації, зобов`язання вчинити дії, за вимогами якого просив: визнати недостовірною та такою, що принижує честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_2 інформацію, поширену ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , на особистій сторінці в соціальній мережі «Facebook»: ІНФОРМАЦІЯ_2 за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_3 , інформацію поширену ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , що є головним редактором інтернет видавництва censor.net.ua, а також реєстрантом та власником доменного імені ІНФОРМАЦІЯ_4 на підставі інформації ОСОБА_4 на інформаційному ресурсі (веб-сайті) ІНФОРМАЦІЯ_4 у публікації за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_14, під назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_5 », та інформацію поширену ІНФОРМАЦІЯ_1 ПРИВАТНИМ АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «ТЕЛЕРАДЮКОМПАНІЯ ЛЮКС» (), що є реєстрантом та власником доменного імені https://www.24tv.ua на підставі інформації ОСОБА_4 на інформаційному ресурсі (веб-сайті) ІНФОРМАЦІЯ_6 у публікації за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_7 під назвою: «ІНФОРМАЦІЯ_8»; зобов`язати ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , що є головним редактором інтернет видавництва censor.net.ua, а також реєстрантом та власником доменного імені ІНФОРМАЦІЯ_4 та ПРИВАТНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ТЕЛЕРАДЮКОМПАНІЯ ЮКС» (), що є реєстрантом та власником доменного імені https://www.24tv.ua протягом 5 днів з моменту набрання рішенням законної сили опублікувати спростування від ОСОБА_4 на особистій сторінці в соціальній мережі «Facebook»: ІНФОРМАЦІЯ_2 , від ОСОБА_3 , що є головним редактором інтернет видавництва censor.net.ua, а також реєстрантом та власником доменного імені ІНФОРМАЦІЯ_4 на інформаційному ресурсі (веб-сайті) ІНФОРМАЦІЯ_4 та від ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ТЕЛЕРАДЮКОМПАНІЯ ЛЮКС», що є :рєстрантом та власником доменного імені ІНФОРМАЦІЯ_6 на інформаційному ресурсі (веб-сайті) ІНФОРМАЦІЯ_6 , із викладенням вступної та резолютивної частини рішення суду у цій справі таким самим шрифтом, як і спростовувана інформація, не допускаючи при цьому власних коментарів, із забезпеченням вільного доступу до спростування без вимоги внесення паролів та/або кодів тощо, спростування під заголовком «СПРОСТУВАННЯ недостовірної інформації щодо ОСОБА_2 », інформації, яку поширено ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 на особистій сторінці в соціальній мережі «Facebook»: ІНФОРМАЦІЯ_2 за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_3 /, інформації, яку поширено ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , що є головним редактором інтернет видавництва, а також реєстрантом та власником доменного імені ІНФОРМАЦІЯ_4 на підставі інформації ОСОБА_4 на інформаційному ресурсі (веб-сайті) ІНФОРМАЦІЯ_4 у публікації за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_14 під назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_5 », та інформації, поширеної ІНФОРМАЦІЯ_1 ПРИВАТНИМ АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «ТЕЛЕРАДІОКОМПАНІЯ ЛЮКС», що є реєстрантом та власником доменного імені https://www.24tv.ua на підставі інформації ОСОБА_4 на інформаційному ресурсі (веб-сайті) ІНФОРМАЦІЯ_6 у публікації за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_7 під назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_8 »; зобов`язати ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , що є головним редактором інтернет видавництва censor.net.ua, а також реєстрантом та власником доменного імені ІНФОРМАЦІЯ_4 та ПРИВАТНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ТЕЛЕРАДЮКОМПАНІЯ ЮКС» (), що є реєстрантом та власником доменного імені ІНФОРМАЦІЯ_6 протягом 5 днів з моменту набрання рішенням законної сили видалити з усіх джерел де ними була поширена недостовірна інформація, що принижує честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_2 , у тому числі: ОСОБА_4 на особистій сторінці в соціальній мережі «Facebook»: ІНФОРМАЦІЯ_2 за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_3 /, ОСОБА_3 , що є головним редактором інтернет видавництва, а також реєстрантом та власником доменного імені ІНФОРМАЦІЯ_4 на інформаційному ресурсі (веб-сайті) ІНФОРМАЦІЯ_4 у публікації за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_14, ПРИВАТНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ТЕЛЕРАДІОКОМПАНІЯ ЛЮКС», що є реєстрантом та власником доменного імені ІНФОРМАЦІЯ_6 на інформаційному ресурсі (веб-сайті) ІНФОРМАЦІЯ_6 у публікації за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_15.

Позовні вимоги мотивовані тим, що вказані твердження у повідомленні (публікації) ОСОБА_4 , на які також посилається (поширює) у своїй публікації ОСОБА_3 та ПАТ "Телерадіокомпанія люкс"», є недостовірними, неправдивими та негативними по відношенню до позивача; дана інформація не відповідає дійсності, містить відомості про події, яких не існувало взагалі, безпідставне зазначення його прізвища та імені є негативним по відношенню до його особистості, змушує пояснювати кожному, що він не здійснював жодних протиправних дій, про які заявляє ОСОБА_4 , та інформацію стосовно чого поширює ОСОБА_3 та ПАТ "Телерадіокомпанія люкс"», а тому такі дії відповідачів порушують його особисті немайнові права, перешкоджають повно здійснювати свої службові обов`язки.

06.04.2020 ухвалою Дарницького районного суду м. Києва було відкрито провадження у справі та визначено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання.

14.08.2020 ухвалою відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_2 - адвоката Чекмарьова О.С. про об`єднання цивільної справи № 753/5020/20, зі справою № 753/8469/20 в одне провадження.

01.12.2020 у справі призначено судову семантико-текстуальну експертизу, проведення якої доручено експертам ТОВ «Київська незалежна судово- експертна установа», провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

22.06.2021 ухвалою провадження у справі поновлено, призначено підготовче судове засідання.

28.09.2021 представником відповідача 2 - ОСОБА_5 подано клопотання про закриття провадження у справі в частині вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_4 на підставі п. 3 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, оскільки набрало законної сили рішення Печерського суду від 23.02.2021, ухвалене з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

28.09.2021 представником відповідача 2 - Литвином О.О. подано клопотання про визнання зловживання процесуальними правами сторони позивача, про застосування заходів процесуального примусу до ОСОБА_2 , про постановлення окремої ухвали щодо неналежного виконання професійних обов`язків адвокатом Чекмарьовим Олегом Сергійовичем. Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_6 та його представник, в особі адвоката Чекмарьова О.С., звертаючись до Голосіївського районного суду міста Києва, Печерського районного суду міста Києва, Дарницького районного суду міста Києва з відповідними позовними заяви (справи № 753/5020/20, 757/12172/20, 752/5526/20), які в частині позовних вимог до ОСОБА_7 є практично ідентичними за своїм змістом, з аналогічним предметом спору та підставами звернення, всупереч забороні закону, свідомо зловживали своїми процесуальними правами, та, як зазначив Верховний Суд, "використовували своє право на зло". При цьому, використання позивачем свого права на звернення до суду за захистом своїх нібито порушених права мало для ОСОБА_4 вочевидь негативні наслідки. Зокрема, ОСОБА_4 змушена була звернутися за професійною допомогою до адвокатів і не в одній справі, а в щонайменше трьох. Вочевидь створення такої штучної позовної діяльності створює значні проблеми для ОСОБА_4 хоча б через те, що вона вимушена нести додаткові витрати па оплату правничих послуг не в одній, а одразу в трьох цивільних справах та захищатися по суті від безпідставних позовів.

Представник позивача - ОСОБА_1 заперечував проти задоволення вказаних клопотань, посилаючись на їх необгрунтованість та безпідставність.

Представники відповідача 2 - ОСОБА_5 , ОСОБА_8 підтримали подані клопотання та просили задовольнити, посилаючись на доводи, що в них викладені.

Інші учасники справи до суду не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, у зв`язку з чим суд дійшов висновку про можливість проведення підготовчого судового засідання за їх відсутності.

Вислухавши пояснення представника позивача, представників відповідача 2, зваживши доводи клопотань, суд приходить до наступного.

Як вбачається із матеріалів справи, рішенням Печерського районного суду міста Києва від 23.02.2021 у справі 757/12172/20-ц позов ОСОБА_2 задоволено. Визнано недостовірною та такою, що принижує честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_2 , інформацію, поширену ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 на особистій сторінці в соціальній мережі «Facebook»: ІНФОРМАЦІЯ_2 за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_9 , та інформацію, поширену ІНФОРМАЦІЯ_1 . Товариством з обмеженою відповідальністю «Українські медійні системи» (), що є реєстрантом та власником доменного імені ІНФОРМАЦІЯ_10, на підставі інформації ОСОБА_4 на інформаційному ресурсі (веб-сайті) ІНФОРМАЦІЯ_10 у публікації за посланням: ІНФОРМАЦІЯ_11 , під назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_12 ». Один із керівників ІНФОРМАЦІЯ_13 », а саме наступну інформацію:

«Тупая овца, обезьяна, бродячая живность, умственно отсталое чучело» - такими епітетами вітають зараз депутаток представники моєі новоі Національноі поліціі.

От і мене публічно привітав напередодні свята цілий заступник начальника Головного слідчого управління Національноі поліціі Украіни Євген Шевцов

…вчинення протиправних дій» цією людиною. Він, його дружина - мільйонерка та іх майно - фігуранти останнього розслідування Бігуса

Заступник начальника ГСУ Наполіціі - 6!! разів правив свій постік, але ж скріни не горять. Жаль, що людина на такій високій посаді в Нацполі цього не знає»; зобов`язано ОСОБА_4 та Товариство з обмеженою відповідальністю «Українські медійні системи» (), що є реєстрантом та власником доменного імені ІНФОРМАЦІЯ_10 , протягом 5 днів з моменту набрання рішенням законної сили опублікувати спростування від ОСОБА_4 на особистій сторінці в соціальній мережі «Facebook»: ІНФОРМАЦІЯ_2 та від Товариства з обмеженою відповідальністю «Українські медійні системи» (), що є реєстрантом та власником доменного імені ІНФОРМАЦІЯ_10 , із викладенням вступної та резолютивної частини рішення суду у цій справі такими самим шрифтом, як і спростовувана інформація, не допускаючи при цьому власних коментарів, із забезпеченням вільного доступу до спростування без вимоги внесення паролів та/або кодів тощо, спростування під заголовком «СПРОСТУВАННЯ недостовірної інформації щодо ОСОБА_2 » інформації, яку поширено ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 на особистій сторінці в соціальній мережі «Facebook»: ІНФОРМАЦІЯ_2 за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_9 , та інформації, яку поширено ІНФОРМАЦІЯ_1 . Товариством з обмеженою відповідальністю «Українські медійні системи» (), що є реєстрантом та власником доменного імені ІНФОРМАЦІЯ_10, на підставі інформації ОСОБА_4 на інформаційному ресурсі (веб-сайті) ІНФОРМАЦІЯ_10 за посланням: ІНФОРМАЦІЯ_11 , під назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_12 ». Один із керівників Нацполіції Євген Шевцов жорстко вилаяв депутатку Олександру Устінову»; зобов`язано ОСОБА_4 та Товариство з обмеженою відповідальністю «Українські медійні системи» (), що є реєстрантом та власником доменного імені ІНФОРМАЦІЯ_10 , протягом 5 днів з моменту набрання рішенням законної сили видалити з усіх джерел, де ними була поширена недостовірна інформація, що принижує честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_2 , у тому числі: ОСОБА_4 на особистій сторінці в соціальній мережі в соціальній мережі «Facebook»: ІНФОРМАЦІЯ_2 за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_9 та Товариство з обмеженою відповідальністю «Українські медійні системи» (), що є реєстрантом та власником доменного імені ІНФОРМАЦІЯ_10 , на інформаційному ресурсі (веб-сайті) ІНФОРМАЦІЯ_10 за посланням: ІНФОРМАЦІЯ_11 ; стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «Українські медійні системи» на користь ОСОБА_2 грошові кошти в сумі 42 507,00 грн на відшкодування завданої моральної шкоди, 2 312,20 грн сплаченого судового збору; стягнуто з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 грошові кошти в сумі 42 507,00 грн на відшкодування завданої моральної шкоди, 2 312,20 грн сплаченого судового збору.

Вказане рішення Печерського районного суду міста Києва від 23.02.2021 у справі 757/12172/20-ц набрало законної сили.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо набрали законної сили рішення суду або ухвала суду про закриття провадження у справі, ухвалені або постановлені з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили за тими самими вимогами.

Зазначена підстава для закриття провадження у справі спрямована на усунення випадків повторного вирішення судом тотожного спору, який вже розглянуто і остаточно вирішено по суті, оскільки після набрання рішенням суду законної сили сторони та треті особи із самостійними вимогами, а також їх правонаступники не можуть знову заявляти в суді ту саму позовну вимогу з тих самих підстав.

Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без винесення судового рішення, у зв`язку із виявленням після відкриття провадження обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Підстави для закриття провадження у справі є вичерпними та визначені статті 255 ЦПК України.

Закриття провадження у справі у цьому разі можливе за умови, що рішення, яке набрало законної сили, є тотожним до позову, який розглядається, тобто збігаються сторони, предмет і підстави позовів.

У розумінні цивільного процесуального закону предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення.

Підстава позову - це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують кожну обставину, а також наявність підстав для звільнення від доказування.

При визначенні підстави позову як елемента його змісту суд повинен перевірити, на підставі чого, тобто яких фактів (обставин) і закону, позивач просить про захист свого права.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду України для застосування передбаченої п. 2 ч. 1 ст. 205 ЦПК України (в редакції 2004 року, п. 3 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, в редакції, яка діє з 15.12.2017) підстави закриття провадження у справі необхідна наявність водночас трьох складових, а саме: тотожних сторін спору, тотожного предмета позову, тотожної підстави позову. Зміна хоча б однієї з наведених складових не перешкоджає заінтересованим особам звернутися до суду з позовною заявою і не дає суду підстави закривати провадження у справі (постанова Верховного Суду України від 11.11.2015 у справі №6-342цс15).

Таких же висновків дійшов і Верховний Суд у постанові від 27.11.2019 у справі №303/4229/16-ц (провадження №61-28192св18).

З огляду на те, що судом вже ухвалене рішення з приводу спору між тими самими сторонами, зокрема, позивачем - ОСОБА_2 та відповідачем - ОСОБА_4 про той самий предмет і з тих самих підстав, яким позов задоволено, рішення Печерського районного суду міста Києва від 23.02.2021 у справі 757/12172/20-ц набрало законної сили, тому суд вважає за необхідне закрити провадження у вказаній справі в частині вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , про захист честі, гідності та ділової репутації, зобов`язання вчинити дії.

Перевіряючи обґрунтованість доводів представника відповідача 2 про зловживання процесуальними правами стороною позивача, суд приймає до уваги те, що відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно із п.п. 2, 3 ч. 2 ст. 44 ЦПК України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями, а також подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер.

ЄСПЛ застосовує положення, передбачене ч. 3 ст. 35 Конвенції, де вказано, що Суд оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на подання заяви.

Питання щодо наявності чи відсутності зловживання правом на подання заяви вирішується Судом у кожному конкретному випадку окремо.

Проте, за загальним правилом, яке міститься у справі "Миролюбов та інші проти Латвії" (рішення від 15.09.2009), про зловживання правом у розумінні п. 3 ст. 35 Конвенції мова йде у тих випадках, коли поведінка заявника, яка явно не відповідає призначенню гарантованого Конвенцією права на звернення до Суду, порушує встановлений порядок роботи Суду або ускладнює належний перебіг розглядів справ. При цьому Суд наголошує, що визнання заяви неприйнятною з мотивів зловживання правом на подання заяви є винятковим процедурним заходом (пункти 62, 65).

Зловживання процесуальними правами це особливий різновид процесуального правопорушення, що складається з протиправного, несумлінного та неналежного використання особою, яка бере участь у справі (її представником), належних їй процесуальних прав, що відображається у винних процесуальних діях (бездіяльності), які зовнішньо відповідають вимогам процесуальних норм, однак здійснюються з корисливим або особистим мотивом, завдаючи шкоди інтересам правосуддя та (або) інтересам осіб, які беруть участь у справі, а також недобросовісна поведінка в інших формах, що тягне за собою застосування заходів процесуального примусу.

Стримування зловживання правом - це боротьба не з самою поведінкою, а з конкретними проявами правової поведінки, що завдають шкоди суспільству й особі.

Представник позивача заперечуючи проти доводів заяви вказував, що дійсно позивачем в особі представника Чекмарьова О.С. було подано позови до Дарницького районного суду м. Києва, Печерського районного суду м. Києва та Голосіївського районного суду м. Києва, про захист честі, гідності та ділової репутації, зобов`язання вчинити дії, водночас в них різний суб`єктний склад та вимоги. У позивача не було умислу на зловживання правами, оскільки він вважав, що поширення недостовірної інформації щодо нього ОСОБА_4 є порушенням його особистих немайнових прав, що є підставою для захисту в судовому порядку. В подальшому вказана недостовірна інформація була поширена іншими юридичними та фізичними особами, які є співвідповідачами у справах № 753/5020/20, № 757/12172/20, №752/5526/20. Позивач звертаючись з позовами до суду вважав, що його права були порушені кожним фактом поширення недостовірної інформації, та як наслідок, він має право на судовий захист, в тому числі на відшкодування моральної шкоди. У справі, що розглядається Дарницьким районним судом такі вимоги позивачем не заявлялися.

Верховний Суд трактує зловживання як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення, що полягає у зловживанні процесуальними правами, за яких відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав, і визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав (Ухвала ВС від 06.09.2018р., справа № 552/2378/17) [4].

Зазначена правова позиція прослідковується також у рішенні Європейського Суду с прав людини (Koch проти Польщі), а саме якщо заявник прагне підтвердити свої права згідно з Конвенцією в такий спосіб, який грубо порушує права та цінності, які охороняються Конвенцією, така поведінка може бути кваліфікована як зловживання правом на індивідуальне звернення у значенні статті 35§ 3(а) § 32 [5].

При цьому суд виходить з того, що основним критерієм визначення реалізації права як зловживання ним має бути встановлення процесуального правопорушення виключно за умови виявлення причинно-наслідкового зв`язку між зловживанням і завданою шкодою (встановленням певних ризиків) іншому учаснику справи. Тобто зловживання процесуальним правом як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає в порушенні умов належної реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав іншими учасниками справи.

Представниками відповідача не доведено, що в результаті подання позовів ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , на останню було покладено додаткові витрати на оплату правничої допомоги, враховуючи, що разом із відзивом не надано попереднього розрахунку судових витрат.

Застосування заходів процесуального примусу, як і вирішення питання про постановлення окремої ухвали віднесено на розсуд суду та здійснюється ним з урахуванням, зокрема, значущості та/або системного характеру допущених порушень, а також нагального характеру необхідності їх усунення для дієвого відновлення прав особи.

За обставин цієї справи судом не встановлено у діях позивача чи його представника ознак зловживання своїми процесуальними правами, а відтак і підстави для застосування до позивача заходів процесуального примусу та постановлення окремої ухвали суду щодо неналежного виконання професійних обов`язків адвокатом Чекмарьовим Олегом Сергійовичем, відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст. 255 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Клопотання представника відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_5 задовольнити.

Провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного акціонерного товариства "Телерадіокомпанія люкс", про захист честі, гідності та ділової репутації, зобов`язання вчинити дії, в частині вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_4 - закрити.

Роз`яснити учасникам процесу, що разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_8 , про визнання зловживання процесуальними правами сторони позивача, застосування заходів процесуального примусу до ОСОБА_2 , постановлення окремої ухвали щодо неналежного виконання професійних обов`язків адвокатом Чекмарьовим Олегом Сергійовичем.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дарницький районний суд міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня складення її повного тексту.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Ю.С.Мицик