Справа № 289/623/21
Номер провадження 2/289/429/21
УХВАЛА

12.10.2021 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області в складі

головуючого судді Кириленка О.О.,

з участю секретаря судового засідання Науменко І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Осички», Радомишльської міської ради Житомирської області, з участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, Радомишльської районної державної адміністрації Житомирської області, про включення до списків пайовиків та визнання права на земельну частку (пай) та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до Радомишльського районного суду з вищевказаним позовом.

Ухвалою Радомишльського районного суду від 19.04.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Згідно ухвали Радомишльського районного суду від 24.05.2021 закрито підготовче провадження у даній справі та призначено розгляд справи по суті на 15 червня 2021 року.

14 вересня 2021 року позивачем до суду подано заяву про уточнення заявлених позовних вимог разом уточненою позовною заявою, в якій вона просить поновити строк проведення підготовчого судового засідання у цій справі, долучити до матеріалів справи вказану уточнену позовну заяву. Крім того, позивачем подано заяву про поновлення та продовження процесуального строку звернення до суду за захистом прав, в якій позивач ОСОБА_1 просить визнати причини пропуску нею строку для звернення до суду за захистом прав та законних інтересів поважними і поновити даний строк, прийняти уточнену позовну заяву до розгляду разом з первісним позовом (а.с. 81-96).

Позивач в судове засідання не з`явилася, однак звернулася до суду з клопотанням про розгляд справи без її участі (а.с. 37).

Представники відповідачів та третіх осіб в судове засідання також не з`явились, однак представники СТОВ «Осички», Радомишльської міської ради та Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області звернулися до суду з клопотаннями про розгляд справи без їх участі (а.с. 52, 76, 109), а представник Радомишльської районної державної адміністрації, будучи належним чином повідомленим про час та місце судового розгляду причини своєї неявки в судове засідання не повідомив (а.с. 108).

Вирішуючи заяву позивача про поновлення строку проведення підготовчого засідання у справі та заяву про прийняття до розгляду та приєднання до матеріалів справи уточненої позовної заяви суд виходить з наступного.

Положеннями ч. 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Водночас, прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки (п. 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України).

Згідно з ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Таким чином, вищенаведені норми процесуального закону регламентують принцип диспозитивності судового процесу, згідно з яким особа самостійно здійснює свої процесуальні права та обов`язки без втручання суду.

Стаття 49 ЦПК України визначає процесуальні права та обов`язки сторін, які є рівними.

Водночас, пунктом 2 частини 2 статті 49 ЦПК України визначено, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання.

Відповідно до вимог частини 3 статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Згідно ч. 1 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Отже, наведені вище норми передбачають те, що позивач має право подати письмову заяву про збільшення або зменшення розміру позовних вимог, про зміну предмету або підстави позову, клопотання про залучення співвідповідача або заміну первісного відповідача належним відповідачем, однак лише до закінчення підготовчого засідання.

Натомість, згідно п. 1 ч. 1 ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу.

Статтею 209 ЦПК України передбачено, що завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

Зі змісту зазначеної норми вбачається, що вирішення спору на підставі матеріалів, які зібрані поза межами підготовчого провадження не відповідає завданням, які визначені процесуальним законом для кожної стадії цивільного процесу.

Отже, розгляд справи по суті, за наслідками якого вирішується спір, безпосередньо формується з наслідків підготовчого провадження, в якому остаточно визначається предмет спору, характер спірних правовідносин, позовні вимоги та склад учасників судового процесу.

Згідно із ст. ст. 120, 126 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом. Право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Поновлення та продовження процесуальних строків встановлені статтею 127 ЦПК України, відповідно до якої суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Таким чином, враховуючи стадію судового розгляду даної справи, суд дійшов висновку, що вказану уточнену позовну заяву ОСОБА_2 необхідно залишити без розгляду, а її заяви про уточнення заявлених позовних вимог та про поновлення та продовження процесуального строку звернення до суду за захистом прав - залишити без задоволення, оскільки уточнену позовну заяву подано після закінчення підготовчого засідання, а строк підготовчого провадження не може бути поновлений судом навіть за наявності поважних причин, що зумовлено, зокрема, необхідністю дотримання принципів стадійності цивільного процесу та правової визначеності, а також з метою недопущення зловживання процесуальними правами тією чи іншою стороною.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 49, 51, 52, 120, 126, 127, 189, 197, 209, 258-261, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про уточнення заявлених позовних вимог, в якій вона просить поновити строк проведення підготовчого судового засідання у справі №289/623/21 та долучити до матеріалів справи уточнену позовну заяву - залишити без задоволення.

Заяву ОСОБА_1 про поновлення та продовження процесуального строку звернення до суду за захистом прав - залишити без задоволення.

Уточнену позовну заяву ОСОБА_1 , подану до Радомишльського районного суду 14 вересня 2021 року, залишити без розгляду.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О. О. Кириленко