ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4769/21
провадження № 2/753/5265/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" вересня 2021 р. м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді - Курічової В.М.,

за участю:

секретаря судового засідання - Іващенко Ю.О.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про оспорювання батьківства та виключення відомостей про особу як батька з актового запису про народження дитини,

У С Т А Н О В И В:

У березні 2021 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про оспорювання батьківства та виключення відомостей про особу як батька з актового запису про народження дитини.

Позов обґрунтований тим, що 19.06.2014 позивач зареєстрував шлюб з відповідачем, від якого мають двоє дітей: доньку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . 14.08.2020 Голосіївським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) складено актовий запис № 1688 про народження ОСОБА_6 по підставі ст. 122 СК України. Відповідач в червні 2019 разом з донькою знаходилась на відпочинку в м. Одеса, а напередодні від`їзду у сторін неодноразово виникали конфлікти. Під час відпочинку відповідач уникала спілкування з позивачем, зазначаючи, що вона займається дитиною, хоча відвідувала дискотеки, концерти без дитини. Після повернення з відпочинку відповідач ставила собі за мету окреме проживання від відповідача, а тому позивачу невідомо, з ким відповідач підтримувала відносини. Відповідач народила дитину раніше визначеного строку, а тому у позивача є обґрунтовані сумніви щодо того, чи саме він є батьком дитини ОСОБА_6 . З березня 2020 року позивач та відповідач не мали спільного сімейного бюджету, проживали окремо, шлюб зберігався лише формально. Згодом відповідач поїхала разом з дітьми у невідомому позивачу напрямку, адреса мешкання відповідача йому невідома.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 17.03.2021 відкрито провадження у справі, постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

У відзиві на позов, який подано 11.05.2021 відповідач зазначила, що 19.06.2014 вона зареєструвала шлюб з відповідачем, від якого вони мають двоє дітей: донька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , син ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Відповідач зазначає, що обставини, якими обґрунтовує позивач свої вимоги, не відповідають дійсності, оскільки постійні конфлікти були спровоковані позивачем, а відповідач відчувала обґрунтовану загрозу життю. Вказані дії призвели до того, що вона була змушена звернутися до Голосіївського районного суду м. Києва із позовною заявою про встановлення режиму окремого проживання. Відповідач стверджує, що біологічним батьком ОСОБА_6 є саме ОСОБА_3 , а тому вона просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 .

У відповіді на відзив на позовну заяву, яку подано 13.05.2021 позивач просив суд не приймати відзив на позовну заяву, оскільки він поданий з порушенням встановлених ЦПК України строків.

Крім того, 06.05.2021 представник позивача подав до суду заяву про збільшення розміру позовних вимог, у якій доповнив позовні вимоги вимогою про оспорювання батьківства та виключення відомостей про особу як батька з актового запису про народження дитини щодо доньки ОСОБА_5 .

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 17.05.2021 повернуто заяву представника позивача адвоката Крупенка В.А. про збільшення розміру позовних вимог у справі про оспорювання батьківства та виключення відомостей про особу як батька з актового запису про народження дитини заявнику.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 02.06.2021 провадження у справі зупинено на час проведення судової генетичної експертизи.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 01.09.2021 провадження у справі поновлено та продовжено провадження у справі зі стадії підготовчого засідання, яке призначено на 20.09.2021 об 11.10 год.

Представник позивача 20.09.2021 подав суду заяву про залишення позову без розгляду, яку підтримав у підготовчому судовому засіданні.

Відповідач, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилась, надавши суду заяву, зареєстровану судом 30.08.2021, у якій позовні вимоги визнає та просить розглядати справу в її відсутність.

Представник відповідача у підготовчому судовому засіданні підтримала заяву про визнання позову та заперечила проти задоволення заяви про залишення позову без розгляду.

Представник позивача заперечив проти прийняття судом визнання позову, оскільки

Вивчивши доводи заяв про залишення позову без розгляду та про визнання позову, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до п. 1 ч. 2 та ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду; за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

За нормами ч. 1, ч. 2, ч. 4 ст. 206 цього Кодексу, зокрема, відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві; до ухвалення судового рішення у зв`язку з визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення; у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Оскільки заяву про залишення позову без розгляду позивач подав до початку розгляду справи по суті, а також з огляду на те, що норма п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України є імперативною, суд відмовляє у прийнятті визнання відповідачем позову і доходить висновку про залишення позову без розгляду.

Керуючись нормами п. 5 ч. 1 ст. 257, ст. 260, ч. 2 ст. 295, ст. 353, 354, п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про оспорювання батьківства та виключення відомостей про особу як батька з актового запису про народження дитини залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду безпосередньо або через Дарницький районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.М. Курічова