КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
===================================================================
Справа № 761/8104/20 Головуючий у І інстанції Рибак М.А.
Провадження №22-ц/824/7943/21 Головуючий у 2 інстанції Таргоній Д.О.
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

11 жовтня 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі судді Таргоній Д.О., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 09 березня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Приватного акціонерного товариства «Просто-страхування» про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка сталася за участі наземних транспортних засобів,-

ВСТАНОВИВ:

рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 09 березня 2021 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, позивач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу із пропуском строків, встановлених процесуальних законом.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 липня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 09 березня 2021року - залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі.

23 липня 2021 року копія зазначеної ухвали була направлена ОСОБА_1 на адресу, вказану в апеляційній скарзі, однак, станом на 10 вересня 2021 року рекомендоване повідомлення про вручення або не вручення поштового відправлення, яке було направлено на адресу ОСОБА_1 , до суду не повернулось.

13 вересня 2021 року було повторно направлено копію ухвали суду про усунення недоліків ОСОБА_1 на адресу, яка зазначена в апеляційній скарзі, однак поштове відправлення також не повернулось.

Відповідно до п.п. 1, 2, 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення суду у справі Жоффер де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992 р.).

Разом з тим, сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі "Олександр Шевченко проти України").

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

У рішенні Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі "Пономарьов проти України" зазначено, що право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенції, має розумітися у світлі Преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна із сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Можливість продовження строків передбачена, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Поновлення строку зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, може порушити принцип юридичної визначеності.

У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata. При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

Згідно з ч.4 ст.357 ЦПК України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Пунктом 4 ч.1 ст.358 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Звернувшись до Київського апеляційного суду із апеляційною скаргою у липні 2021 року, ОСОБА_1 до 11 жовтня 2021 року інформації про рух справи не отримував, розглядом її не цікавився.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга позивача ОСОБА_1 подана з пропуском встановленого законом строку на апеляційне оскарження рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 09 березня 2021 року та апеллянтом не усунуті недоліки, зазначені в ухвалі Київського апеляційного суду від 21 липня 2021 року, а тому пропущений строк не підлягає поновленню.

За таких обставин, суд вважає, що у відкритті апеляційного провадження необхідно відмовити.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 09 березня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Приватного акціонерного товариства «Просто-страхування» про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка сталася за участі наземних транспортних засобів.

Ухвала може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач Д.О. Таргоній

Судді С.А. Голуб

Н.В. Ігнатченко