РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.10.2021 року Херсонський міський суд Херсонської області в складі:

головуючого судді Кузьміної О.І.,

за участю секретаря судового засідання Білої А.Ю.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в м. Херсоні цивільну справу за позовом адвоката Найченко Олександра Євгеновича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

встановив:

Представник позивача звернувся до суду із позовом до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер дідусь позивачів ОСОБА_4 , після його смерті залишилось спадкове майно, а саме: 1/3 частини двокімнатної квартири АДРЕСА_1 . Відповідачем по справі є донька спадкодавця, та яка є спадкоємцем першої черги та яка на день смерті ОСОБА_5 проживала разом з померлим, а також на протязі шести місяців та на день подання позову проживає в зазначеній квартирі, а тому вважається такою, що фактично прийняла спадщину. Так у червні місяці 2021 року відповідач повідомила позивачам, що їх дід за життя, а саме 22.08.2011 року склав заповіт на користь позивачів на належне йому майно. 16.06.2021 року позивачі отримали від приватного нотаріусом Нікодон О.О. лист-роз`яснення про неможливість заведення спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку на подання заяви про прийняття спадщини. У зв`язку із чим просить визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (рнокпп НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (рнокпп НОМЕР_2 ) додатковий строк для прийняття спадщині після смерті ОСОБА_4 , який номер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у 3 (три) місяця з моменту набрання рішення суду законної сили.

В підготовче засідання позивачі та їх представник не з`явились, представник позивача надав заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити.

В підготовче засідання відповідач не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги визнала в повному обсязі та не заперечувала проти їх задоволення.

В порядку ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно до ч. 4 ст.200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться у порядку, встановленому статтями 206,207 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 10.11.2020 року виданого Дніпровським районним у м. Херсоні відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 .

Відповідно до свідоцтва про народження НОМЕР_4 виданого 26.04.1962 року міським ЗАГС, народилась ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , вказані батько ОСОБА_4 , мати - ОСОБА_7 , про що зроблений актовий запис №1096.

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу виданого 02.04.1983р. міським ЗАГС м. Херсон, 02.04.1983 року між ОСОБА_8 та ОСОБА_6 укладено шлюбу, після його реєстрації прізвище « ОСОБА_2 » змінено на « ОСОБА_2 », про що зроблений актовий запис №262.

Відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_5 виданого 19.09.2015р. міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, між ОСОБА_11 та ОСОБА_2 19.09.2015р. укладено шлюб, після реєстрації шлюбу прізвище « ОСОБА_2 » змінено на « ОСОБА_2 », про що зроблений актовий запис №1100.

Відповідно до заповіту посвідченого 22.08.2011 року нотаріусом Першої Херсонської державної нотаріальної контори Карповою Н.М., ОСОБА_4 заповів ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 в рівних частинах кожному, на випадок його смерті: все належне йому майно, з чого б воно не складалось, та де б воно не знаходилося, все те, що буде належить йому за законом та за заповітом на що він матиме право,

Згідно листа №101/01-16 від 16.06.2021 року приватного нотаріусу Херсонського міського нотаріального округу Нікодон О.О. роз`яснено, що позивачами пропущений строк для прийняття спадщини після померлого ОСОБА_4 та рекомендовано звернутися до суду про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до вимог ст.ст. 81, 82 ЦПК України, сторони зобов`язані надати докази та довести ті обставини, які обґрунтовують їх вимоги і заперечення та мають значення для справи, крім тих, які визнаються сторонами, є загальновідомими та встановлені рішенням суду.

За правилами, встановленими ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

В силу ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Судом встановлено, що позивачі в шестимісячний строк після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , до нотаріальних органів з заявою про відкриття спадщини не зверталися, оскільки їм не було відомо про наявність заповіту та вони вважали, що єдиним спадкоємцем після смерті дідуся є відповідач, як донька спадкодавця. Позивачі звернулися до приватного нотаріусу Херсонського міського нотаріального округу Нікодон О.О. з заявою про прийняття спадщини, проте, нотаріусом їм було роз`яснено, що ними пропущений строк для прийняття спадщини, що унеможливлює в подальшому отримати позивачам свідоцтва про право на спадщину.

Справи про визначення додаткового строку на прийняття спадщини вирішуються судом на основі правил глави 87 ЦК України.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно ч. 2 ст. 1223 ЦК України, у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.ст. 1296-1298 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування. При цьому, такі дії повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк. Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Вказане у повній мірі відповідає Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, припинення дії, яка порушує право (ч. 1 та 2 ст. 16 Цивільного кодексу України).

Згідно ст. 321 ЦК Україн6и право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Таким чином, спадкоємець перебував в трудових відносинах, не мав можливості приїхати до України, що є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

За таких обставин, вимоги позивачів є обґрунтованими та в силу ст. 1272 ЦК України підлягають задоволенню, оскільки порушується право позивачів як спадкоємців померлого, суд вважає поважними причини пропуску позивачами строку для прийняття спадщини, тому необхідно визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_4 , який номер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись ст.ст. 15, 16, 321, 1216, 1217, 1220, 1222, 1223, 1261, 1269, 1272 ЦК України, ст. ст. 4, 12-13, 19, 81, 200, 206, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Позов адвоката Найченко Олександра Євгеновича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини- задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП НОМЕР_2 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_4 , який номер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у 3 (три) місяця з моменту набрання рішення суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів безпосередньо до Херсонського апеляційного суду з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У відповідності до п.п.15.5 ч.1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяО. І. Кузьміна