Борівський районний суд Харківської області
код суду: 614
вид судочинства:
справа: № 614/207/21
провадження: 2/614/89/21
категорія: 20

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н ЕМ У К Р А Ї Н И

27.09.2021 Борівський районний суд Харківської області в складі судді Гуляєвої Г.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в с.м.т. Борова справу за позовною заявою ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Фермерського господарства «Агроземля» (місце знаходження: вул.Слобожанська, б.9, смт.Дворічна Дворічанського району Харківської області), Відділу з питань державної реєстрації речових прав не нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Балаклійської районної державної адміністрації Харківської області (місце знаходження: Харківська область, м.Балаклея, вул.Жовтнева,18)

про усунення перешкод у користуванні земельними ділянками, їх повернення та скасування державної реєстрації договорів оренди землі

У С Т А Н О В И В :

24.03.2021 ОСОБА_2 звернулася до Борівського районного суду Харківської області з позовною заявою до ФГ «Агроземля», Відділу з питань державної реєстрації речових прав не нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Балаклійської районної державної адміністрації Харківської області в якій просить усунути перешкоди у користуванні належної їй на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ХР № 049763 зареєстрованого в Книзі реєстрації державних актів на право власності на землю за № 03 06.01.2005 земельної ділянки площею 11,4227 гектарів, розташованої на території Ізюмської сільської ради Борівського району, з цільовим призначенням: для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер якої :02:001:0267, шляхом її повернення мені з користування Фермерського господарства «Агроземля» (). Скасувати державну реєстрацію (запис про проведену державну реєстрацію) договору оренди № ОР 19/0055 від 25.10.2019 р., зареєстрованого Державним реєстратором відділу з питань державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Балаклійської районної державної адміністрації Харківської області 30 листопада 2020 року, номер запису 39481262.

Свої вимоги ОСОБА_2 обгрунтовує тим, щона підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ХР № 049763 зареєстрованого в Книзі реєстрації державних актів на право власності на землю за № 03 06.01.2005 вона є власником земельної ділянки площею 11,4227 гектарів, розташованої на території Ізюмської сільської ради Борівського району, з цільовим призначенням: для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер якої :02:001:0267.

13.01.2021 через перегляд «Публічної кадастрової карти» вона виявила, що зазначена земельна ділянка передана ФГ «Агроземля» в оренду: договір оренди землі № ОР 19/0055 від 25.10.2019 і відповідно зареєстровано право оренди земельної ділянки, хоча ніяких договорів оренди з цим господарством вона не підписувала і земельну ділянку в оренду нікому не передавала.

Даний договір оренди землі був зареєстровані Державним реєстратором відділу з питань державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Балаклійської районної державної адміністрації Харківської області 30 листопада 2020 року, номер запису 39481262.

Зареєстроване без її згоди і волевиявлення речове право оренди її вищезазначеної земельної ділянки на відповідача ФГ «Агроземля» порушує права позивача як власника земельних ділянок обмежує її права на володіння, користування та розпорядження зазначеною власністю.

Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 17.03.2021 до пред`явлення позову, забезпечено позов шляхом заборони відповідачу користуватись вказаними земельними ділянками.

Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 24.03.2021 відкрито провадження у справі і вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 28.04.2021 витребувано від Центру надання адміністративних послуг виконавчого комітету Борівської селищної ради копію договорів оренди землі № ОР 19/0055 від 25.10.2019.

Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 14.05.2021 за клопотанням позивача по справі призначено судову почеркознавчу експертизу на вирішення якої поставлене питання: чи виконано підпис від імені ОСОБА_2 у договорі № ОР 19/0055 від 25.10.2019 ОСОБА_2 чи іншою особою?

Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 25.06.2021 за клопотанням експерта від 14.06.2021 №14891 витребувано у відповідача ФГ «Агроземля» оригінал договору оренди землі № ОР 19/0055 від 25.10.2019.

Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 25.06.2021 за клопотанням експерта від 14.06.2021 №14891 зобов`язано позивача надати для проведення експертизи вільні, умовно вільні, експериментальні зразки почерку та підпису.

Позивачем також сплачено вартість експертизи згідно рахунку №1142 від 11.06.2021 у сумі 7550,84 грн.

Згідно повідомлення Інституту судових експертиз ім.засл.проф.М.С.Бокаріуса №14891 від 30.07.2021, без дослідження оригіналів спірного договору - неможливо надати висновок, у зв`язку з чим матеріали повернуто без виконання.

Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 10.08.2021 поновлено провадження у справі.

Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 25.08.2021 закрито підготовче провадження.

Станом на 27.09.2021 відзив на позовну заяву до Борівського районного суду Харківської області не надійшов.

Згідно ч. 2 ст. 191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Позивач подала клопотання про підтримання позовних вимог в повному обсязі та розгляд справи за її відсутності, проти заочного розгляду справи не заперечує.

Відповідачі в судове засідання повторно не з`явилися, причину неявки суду не повідомили. Про дату, час і місце судового засідання повідомлені у встановленому законом порядку, шляхом направлення судової повістки за місцем реєстрації юридичної особи.

Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Більше того, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

Приймаючи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, його значення для сторін, за письмової згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи без участі сторін та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на підставі наявних матеріалів справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, ч.2 ст. 247 ЦПК України.

Матеріалами справи встановлено, що власником земельної ділянки: на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ХР №049763 зареєстрованого в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю за №03 06.01.2005 площею 11,4227 гектарів, розташованої на території Ізюмської сільської ради, з цільовим призначенням: для ведення особистого селянського господарства, являється позивач ОСОБА_2 (а.с.29).

30.11.2020 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно виконано записи: за номером 39481262державним реєстратором Щербиною Н.М. відділу з питань державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Балаклійської районної державної адміністрації Харківської області, про реєстрацію права оренди земельної ділянки кадастровий номер: :02:001:0267 площею 11,4227 га, що належить позивачу ОСОБА_2 на праві власності, який було зроблено на підставі договору оренди землі № ОР 19/0055 від 25.10.2019, видавник: орендар Фермерське господарство «Агроземля», та орендодавець ОСОБА_2 , строк оренди 15 років, дата закінчення 25.10.2034, з правом передачі в піднайм (суборенду) (а.с.33-34).

В матеріалах справи на а.с.50 наявна копія договору оренди даної земельної ділянки № ОР 19/0055 від 25.10.2019, у якому орендарем є Фермерське господарство «Агроземля», а орендодавцем зазначено ОСОБА_2 . За умовами договору оренди, орендодавець надає, а орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку сільськогосподарського призначення, яка знаходиться: Харківська область, Борівський район, Ізюмська сільська рада та належать орендодавцю на праві власності . Згідно п. 13.1 договору, цей договір набирає чинності після підписання сторонами.

Згідно частини першої статті 15, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.

Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно із частиною першою статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Дво- чи багатостороннім правочином є погоджена дія двох або більше сторін (частина четверта цієї ж статті).

Частиною третьою статті 203 ЦК України передбачено, що волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.

Порушення вимог законодавства щодо волевиявлення учасника правочину є підставою для визнання його недійсним у силу припису частини першої статті 215 ЦК України, а також із застосуванням спеціальних правил про правочини, вчинені з дефектом волевиявлення - під впливом помилки, обману, насильства, зловмисної домовленості, тяжкої обставини.

Як у частині першій статті 215 ЦК України, так і у статтях 229-233 ЦК України, йдеться про недійсність вчинених правочинів, тобто у випадках, коли існує зовнішній прояв волевиявлення учасника правочину, вчинений ним у належній формі (зокрема, шляхом вчинення підпису на паперовому носії), що, однак, не відповідає фактичній внутрішній волі цього учасника правочину.

У тому ж випадку, коли сторона не виявляла свою волю до вчинення правочину, до набуття обумовлених ним цивільних прав та обов`язків правочин є таким, що не вчинений, права та обов`язки за таким правочином особою не набуті, а правовідносини за ним - не виникли.

За частиною першою статті 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом.

Стаття 207 ЦК України встановлює загальні вимоги до письмової форми правочину. Так, на підставі частини першої цієї статті правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони.

Частиною ж другою цієї статті визначено, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

Отже, підпис є невід`ємним елементом, реквізитом письмової форми договору, а наявність підписів має підтверджувати наміри та волевиявлення учасників правочину, а також забезпечувати їх ідентифікацію.

Згідно із частиною першою статті 627 ЦК України і відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (частина перша статті 638 ЦК України).

За частиною першою статті 14 Закону України «Про оренду землі» (тут і далі - у редакції, чинній на дату, зазначену в спірному договорі) договір оренди землі укладається в письмовій формі, а за статтею 18 цього Закону договір оренди набирає чинності після його державної реєстрації.

За частиною першою статті 15 Закону України «Про оренду землі» істотними умовами договору оренди землі є: об`єкт оренди (місце розташування та розмір земельної ділянки); строк дії договору оренди; орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату; умови використання та цільове призначення земельної ділянки, яка передається в оренду; умови збереження стану об`єкта оренди; умови і строки передачі земельної ділянки орендарю; умови повернення земельної ділянки орендодавцеві; існуючі обмеження (обтяження) щодо використання земельної ділянки; визначення сторони, яка несе ризик випадкового пошкодження або знищення об`єкта оренди чи його частини; відповідальність сторін; умови передачі у заставу та внесення до статутного фонду права оренди земельної ділянки.

Відсутність у договорі оренди землі однієї з істотних умов, передбачених цією статтею, а також порушення вимог статей 4-6, 11, 17, 19 цього Закону є підставою для відмови в державній реєстрації договору оренди, а також для визнання договору недійсним відповідно до закону (частина друга цієї ж статті).

У разі ж якщо сторони такої згоди не досягли, такий договір є неукладеним, тобто таким, що не відбувся, а наведені в ньому умови не є такими, що регулюють спірні відносини.

Правочин, який не вчинено (договір, який не укладено), не може бути визнаний недійсним. Наслідки недійсності правочину також не застосовуються до правочину, який не вчинено.

Відповідно до статті 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Зазначена норма кореспондує частинам другій, третій статті 215 ЦК України, висвітлює різницю між нікчемним і оспорюваним правочином і не застосовується до правочинів, які не відбулися, бо є невчиненими.

Позивач на обґрунтування своїх вимог просила призначити судову почеркознавчу експертизу для спростування укладення ним спірного договору.

Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 14.05.2021 по справі призначено судову почеркознавчу експертизу на вирішення якої поставлене питання: чи виконано підпис від імені ОСОБА_2 у договорі № ОР 19/0055 від 25.10.2019 ОСОБА_2 чи іншою особою?

Позивач ОСОБА_2 виконала усі вимоги експерта згідно його клопотанням від 14.06.2021: надала для проведення експертизи вільні, умовно вільні, експериментальні зразки почерку та підпису, сплатила вартість експертизи згідно рахунку № 1142 від 11.06.2021 у сумі 7550,84 грн.

Відповідач ФГ «Агроземля» від надання оригіналу спірного договору № ОР 19/0055 від 25.10.2019 ухилився, що потягло зо собою повідомлення Інституту судових експертиз ім.засл.проф.М.С.Бокаріуса №14891 від 30.07.2021 про неможливість надати висновок, у зв`язку з чим матеріали повернуто без виконання.

Згідно ст.109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Оскільки позивачем оспорюється факт укладання правочину, такий факт може бути спростований не шляхом подання окремого позову про недійсність правочину, а при вирішенні спору про захист права, яке позивач вважав порушеним шляхом викладення відповідного висновку про неукладеність спірних договорів у мотивувальній частині судового рішення.

Враховуючи підстави позову, зміст і характер відносин між учасниками справи, встановлені судом обставини справи підтверджують, що спірний договір позивач не підписувала та, відповідно, з істотними умовами цього договору не погоджувалася, тому спірний договір не є укладеним.

Реєстрація неукладеного між сторонами договору оренди порушує права та законні інтереси позивача на розпорядження власністю - земельною ділянкою кадастровий номер: :02:001:0267 площею 11,4227га.

Отже, реєстрація права оренди ФГ «Агроземля» на вищевказану земельну ділянку, коли договір оренди ОСОБА_2 фактично не підписувала, тобто цей правочин є неукладеним, не відповідає вимогам закону.

За змістом статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Загальними засадами державної реєстрації прав є, зокрема гарантування державою об`єктивності, достовірності та повноти відомостей про зареєстровані права на нерухоме майно та їх обтяження. Обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права. При цьому, обраний позивачем спосіб захисту шляхом скасування державної реєстрації є ефективним, а задоволення позову забезпечить реальне відновлення порушеного права. На підставі викладеного, обґрунтованими є доводи позовної заяви про наявність правових підстав для скасування державної реєстрації договорів оренди (запису про проведену державну реєстрацію),проведеної державним реєстратором Щербиною Н.М. відділу з питань державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Балаклійської районної державної адміністрації Харківської області щодо земельних ділянок кадастровий номер: :02:001:0267 площею 11,4227га, яка належить ОСОБА_2 та розташована за адресою: Харківська область, Борівський район, Ізюмська сільська рада.

Тому позовні вимоги ОСОБА_2 в цій частині підлягають задоволенню.

Однак у постанові Великої Палати Верховного Суду від 4 вересня 2018 року у справі № 823/2042/16 (провадження № 11-377апп18) зроблено висновок, що «спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно чи обтяження такого права за іншою особою у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно є цивільно-правовим. А тому вирішення таких спорів здійснюється за правилами цивільного або господарського судочинства залежно від суб`єктного складу сторін. Належним відповідачем у справах за позовом про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права чи обтяження має бути особа, право чи обтяження якої зареєстровано».

Зважаючи на викладене, відділ з питань державної реєстрації речових прав не нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Балаклійської районної державної адміністрації Харківської області, який здійснив реєстрацію спірних договорів, являється неналежним відповідачем і у позові до нього слід відмовити.

Розглядаючи питання розподілу судових витрат відповідно до ст.141 ЦПК України, з урахуванням того, що позов задоволено, то сплачений позивачем судовий збір слід стягнути з відповідача на користь позивача.

Що стосується витрат на правничу допомогу, суд зазначає наступне - склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правничої допомоги, входить до предмета доказування у справі. на підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правничої допомоги, документи, що свідчать про оплату обґрунтованого гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку. Вказане узгоджується з правовою позицією, викладеною у постановах від 21 березня, 18 жовтня 2018 року, 02 жовтня, 11 грудня 2019 року у справах №№ 815/4300/17, 813/4989/17, 807/736/18, 545/2432/16-а.

Оскільки у матеріалах справи відсутні письмові докази про фактично понесені витрати на професійну правничу допомогу - належним чином складені фінансові документи про оплату позивачем вартості послуг адвоката, підстави для відшкодування судових витрат у цій частині відсутні.

З урахуванням викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 80, 81, 89, 141, 191, ч. 2 ст. 247, 259, 264, 265, 268, 273, 274-279, 280-282, п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, на підставі ст.ст.15,16,203-205,207,215,391,627,638 ЦК України, ст.ст.14,15 ЗУ «Про оренду землі», п.15 Розділу Х «Перехідні положення» Земельного кодексу, суд

ВИРІШИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Фермерського господарства «Агроземля», Відділу з питань державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Балаклійської районної державної адміністрації Харківської області про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, її повернення та скасування державної реєстрації договору оренди землі- задовольнити частково.

Усунути перешкоди у користуванні належної ОСОБА_2 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ХР № 049763 зареєстрованого в Книзі реєстрації державних актів на право власності на землю за № 03 06.01.2005 р. земельної ділянки площею 11,4227 гектарів, розташованої на території Ізюмської сільської ради Борівського району, з цільовим призначенням: для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер якої :02:001:0267, шляхом її повернення ОСОБА_2 з користування Фермерського господарства «Агроземля» ().

Скасувати державну реєстрацію (запис про проведену державну реєстрацію) договору оренди № ОР 19/0055 від 25.10.2019 р., зареєстрованого Державним реєстратором відділу з питань державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Балаклійської районної державної адміністрації Харківської області 30 листопада 2020 року, номер запису 39481262.

Стягнути з Фермерського господарства «Агроземля» () на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) суму сплаченого судового збору в розмірі 908,00 грн.

У позові до відділу з питань державної реєстрації речових прав не нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Балаклійської районної державної адміністрації Харківської області- відмовити.

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.

Заочне рішення може бути переглянуте Борівським районним судом Харківської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Харківського апеляційного суду через Борівський районний суд протягом 30 днів з дня його проголошення. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення суду може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги через Борівський районний суд Харківської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Повний текст рішення складено 07.10.2021.

Суддя ГУЛЯЄВА Г. М.