Справа № 500/3121/18
Провадження № 2/946/1529/21
УХВАЛА

04 жовтня 2021 року

Суддя Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Жигулін С.М.,

розглянувши матеріали цивільної справи за позовом

товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода»

до

ОСОБА_1

третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору

селянського (фермерського) господарства «Чебана Петра Григорійовича»,

районного спеціалізованого комунального підприємства Білгород-Дністровської районної ради «Білгород-Дністровський райбудгосп»

про

визнання договору недійсним та стягнення збитків

В С Т А Н О В И В

Представник позивача Стойкова Любов Костянтинівна 06 вересня 2021 року надала заяви про розгляд справи за участі адвоката Ягунова Дмитра Вікторовича в форматі EasyCon, зареєструвати справу в системі «Електронний суд» та заявляє про відвід головуючому з підстав крайньої неупередженості головуючого щодо заявника, товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» та представника вказаного товариства Стойкової Л.К.

Окрім вказаного заявою від 20 вересня 2021 року надала повторно вищевказані вимоги та вказала про розгляд справи у випадку відсутності позивача за усіма справами ТОВ «Злагода» і Стойкової Л.К. та ТОВ «Злагода».

За результатами дослідження визнається доведеним наступне.

Заява розглядається у письмовому провадженні відповідно до вимог ст. 40 ч.7 ЦПК України.

Ухвалою суду від 02 липня 2021 року досліджені обставини заяви представника позивача адвоката Ягунова Дмитра Вікторовича в форматі EasyCon про відвід головуючому та можливість розгляду справи в форматі EasyCon.

Нові обставини ніж вказані в ухвалі суду від 02 липня 2021 року у заявах Стойкової Любові Костянтинівни відсутні.

Відповідно до вимог ст. 40 ч.3 ЦПК України якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Відповідно до частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Однак при цьому частиною четвертою статті 36 ЦПК України встановлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не можуть бути підставами для відводу.

Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді. Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначає, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду».

Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».

У випадку ж самовідводу сам суддя повинен бути переконаним, що є достатньо фактів, які свідчать про його безсторонність.

Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими» (рішення ЄСПЛ від 09 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України» (Belukha v. Ukraine), заява № 33949/02).

Одночасно висновки або позиції суддів, висловлені у судових рішеннях, не можуть бути підставою для відводу, оскільки тлумачення закону у поєднанні з обставинами справи є підґрунтям здійснення правосуддя і у протилежному випадку судді позбавляються можливості на висловлення позиції при розгляді інших подібних справ у подальшому.

Неможливість для учасника справи заявити відвід з підстав незгоди з рішенням або окремою думкою судді в інших справах чи висловленою публічно думкою судді щодо того чи іншого юридичного питання обґрунтовується необхідністю дотримання одного з найважливіших принципів судочинства - nemo iudex in causa sua (ніхто не може бути суддею у власній справі), який виключає для учасника процесу можливість обирати суддю на власний розсуд, зокрема, шляхом заявлення відводів тим суддям, відома правова позиція яких позивача не влаштовує.

Заявник не надав належних доказів, що є підставою для самовідводу, або відводу головуючому у справі.

З урахуванням вказаного вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у прядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Окрім вказаного у заяві вказано клопотання про розгляд справи в режимі відеоконференції в форматі EasyCon.

У відповідності до вимог ст. 212 ч.1 ЦПК України визначено, що учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Між тим розгляд аналогічних справ за участю представників позивача Щербакова С.Ю. та Златєва П.Д. визначає неготовність вказаних осіб надати всі докази для прийняття рішення по суті спору.

Окрім вказаного сама Стойкова Л.К. , яка підписала позовну заяву в якості директора ТОВ «Злагода» проживає в АДРЕСА_1 .

Дії адвоката Ягунова Д., який має намір представляти інтереси позивача, є такими, що мають ознаки, передбачені ст. 44 ЦПК України зловживання процесуальними правами та у своїй природі мають мету на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

Окрім вказаного, проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду можливо лише за умови наявності у суді відповідної технічної можливості.

Вказана технічна можливість зумовлена наявністю судових залів, яких недостатньо в Ізмаїльському суді Одеської області для проведення судових засідань всіма складами.

Вказані обстави є такими, що зумовлюють відмову у задоволенні заяви про проведення судового засідання в режимі відеоконференції в форматі EasyCon та у свою чергу з метою перешкоджання затягуванню у розгляді справи є підставою для визнання обов`язковою явку директора товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» Стойкову Л.К., а також представника товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» для дачі особистих пояснень.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі здійснюється у відповідності до вимог ст. 14 ЦПК України та не залежить від прийняття рішення головуючим по справі.

Керуючись ст. 259-260 ЦПК України

У Х В А Л И В:

Заяву про відвід головуючому у справі залишити без задоволення.

Питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у прядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Заяву про проведення судового засідання в режимі відеоконференції в форматі EasyCon залишити без задоволення.

Визнати обов`язковою явку в судове засідання директора товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» Стойкову Любов Костянтинівну, а також представника товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» для дачі особистих пояснень.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя С.М. Жигулін