У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 вересня 2021 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Букіна О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Приватного виконавця Хорішко Олександра Олександровича про звільнення майна з під арешту, -

В С Т А Н О В И В:

15.09.2021 позивач звернувся до суду з позовом до Приватного виконавця Хорішко Олександра Олександровича про звільнення майна з під арешту, а саме квартири АДРЕСА_1 .

При вирішенні питання про прийняття до провадження справи, з`ясовано, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до вимог ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити,зокрема:

зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

З викладеного вбачається, що предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

В поданій позовній заяві не викладені обставини, якими позивач обґрунтовує своє право вимоги до відповідача відповідно до норм матеріального права, а тому не визначено характер позову та не окреслено його предмет, який би характеризував те, на що спрямований позов, тобто, які саме права позивача порушені, якими діями відповідача та як вони взаємопов`язані, тобто який характер мають правовідносини, що виникли між позивачем та відповідачем саме з приводу даного спору, якими правовими нормами вони регулюються та чим передбачений такий шлях поновлення, враховуючи, що ст.16 ЦК України визначений перелік способів захисту порушених прав та інтересів осіб, а право на звернення до суду відповідно до ст.4 ЦПК України притаманне лише особі, яка звертається за захистом своїх порушених прав або охоронюваних законом інтересів.

Відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого сулу України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 № 5 « Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення .

Однак, відповідачем матеріально-правова вимога заявлена до приватного виконавця, а тому відповідачу слід правильно визначити суб`єкта, який повинен відповідати за даним позовом та правильно визначити характер правовідносин.

Крім того, позивачем не зазначено правових підстав для накладення арешту на майно, окрім посилання на постанову приватного виконавця від 14.01.2020, тобто не вказано обставин, у зв`язку із настанням яких приватним виконавцем вжито таке обтяження як арешт майна.

При цьому позивачем не додано постанову приватного виконавця Хорішко О.О. про арешт майна та не вказано обставин за яких у позивача виникли труднощі в її отриманні. Разом з цим, позивач не надав доказів , які підтверджують звернення його до приватного виконавця із запитом про отримання такої постанови, або відмову приватного виконавця в ії наданні.

Відсутність відомостей про правову підставу для накладення арешту,як і повного викладу обставин справи в обґрунтування позову, позбавляє суд вирішити питання про відкриття провадження у даній справі.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху та строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи із наведеного, позивачу потрібно подати до суду позовну заяву у новій редакції, яка буде усувати зазначені судом недоліки

При таких обставинах, керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного виконавця Хорішко Олександра Олександровича про звільнення майна з під арешту - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 5-ти днів з дня отримання ухвали, шляхом подання до суду позовної заяви у новій редакції з додатками відповідно до кількості сторін у справі.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

В решті ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.М. Букіна