Справа № 357/6791/13-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 жовтня 2021 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі - головуючий суддя Цуранов А. Ю. , при секретарі Бутова Ю. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Еліт Фінанс» про поновлення пропущеного строку для пред`явлення виконавчого документа до виконання,

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2021 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від керівника ТОВ «ФК «Еліт Фінанс» засобами поштового зв`язку надійшла вказана заява, в якій заявник просить суд поновити пропущений строк для пред`явлення виконавчих листів до виконання.

Заява обґрунтована тим, що в судовому порядку із ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Надра» стягнуто заборгованість за кредитним договором № 391/МК33/АП/2008-980 від 29.05.2008 року. В подальшому, ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 24.05.2021 року замінено сторону стягувача ПАТ КБ «Надра» на ТОВ «ФК «Еліт Фінанс» у справі № 357/6792/13-ц. Судом в ухвалі зазначено, що в матеріалах справи знаходяться виконавчі листи та стягувачем не отримувались. Через ліквідацію ПАТ «КБ «Надра», дії банку, спрямовані на примусове виконання рішення суду не здійснювалися. Станом на день звернення до суду із вказаною заявою, рішення Білоцерківського міськрайонного суду у справі не виконано.

13.09.2021 року, отримавши заяву ТОВ «ФК «Еліт Фінанс» та матеріали цивільної справи, ухвалою судді прийнято заяву до розгляду та призначено розгляд у відкритому судовому засіданні 01.10.2021 року.

21.09.2021 року на адресу суду надійшло заперечення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , яке мотивоване тим, що ТОВ «ФК «Еліт Фінанс» двічі вже зверталось до Білоцерківського міськрайонного суду із заявою відповідного змісту і ухвалами суду від 24.05.2021 року та від 25.08.2021 року відмовлено у видачі дубліката виконавчого документа та поновлення пропущеного строку для пред`явлення виконавчого документа до виконання. Зазначено про зловживання процесуальними правами заявником.

29.09.2021 року на адресу суду від представника заявника надійшла відповідь на заперечення, яка мотивована поважністю причин пропуску банком строків, просить суд задовольнити заяву в повному обсязі.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином, заяв про відкладення розгляду справи на адресу суду не надходило.

Заявник у поданій заяві просить розглянути її без участі представника.

На підставі ч. 3 ст. 442 ЦПК України суд проводить розгляд заяви без участі учасників справи та інших осіб.

В силу вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 19.09.2013 року стягнуто з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 солідарно на користь ПАТ «Комерційний Банк «Надра» м. Київ, 04053, вул. Артема, 15, ; МФО 380764, рахунок № НОМЕР_1 , заборгованість за кредитним договором в сумі 218 850 грн. 74 коп. та судові витрати в розмірі 3441 грн.

Ухвалою Апеляційного суду Київської області від 06.11.2013 року та ухвалою Вищого спеціалізованого суду України відхилено апеляційну та касаційну скарги ПАТ «Комерційний Банк «Надра».

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 24.05.2021 року замінено сторону стягувача Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Надра» на Товариство з обмеженою відповідальністю Фінансова компанія «Еліт Фінанс», , у виконавчому провадженні щодо виконання рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 19.09.2013 року у справі 357/6791/13-ц.

Вказаною ухвалою відмовлено заявнику у задоволенні вимог про видачу дубліката виконавчого листа та поновленні строку для його пред`явлення.

25.08.2021 року ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області повторно відмовлено ТОВ «ФК Еліт Фінанс» у задоволенні вимог про видачу дубліката виконавчого листа та поновленні строку для його пред`явлення.

При вирішенні заявленого питання про поновлення строку, суд виходить з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд свою ухвалою закриває провадження у справі, якщо набрали законної сили рішення суду або ухвала суду про закриття провадження у справі, ухвалені або постановлені з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили за тими самими вимогами.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Відповідно до п. 41 Доповіді, схваленої Венеційською Комісією на 86-му пленарному засіданні (Венеція, 25- 26 березня 2011 року), "Верховенство права" одним з обов`язкових елементів поняття "верховенство права" є юридична визначеність.

Згідно з п.п. 44, 46 даної Доповіді:

"44. Принцип юридичної визначеності є істотно важливим для питання довіри до судової системи та верховенства права. Він є істотно важливим також і для плідності бізнесової діяльності, з тим щоб генерувати розвиток та економічний поступ. Аби досягти цієї довіри, держава повинна зробити текст закону (the law) легко доступним. Вона також зобов`язана дотримуватись законів (the laws), які запровадила, і застосовувати їх у передбачуваний спосіб та з логічною послідовністю. Передбачуваність означає, що закон має бути, за можливості, проголошений наперед - до його застосування, та має бути передбачуваним щодо його наслідків: він має бути сформульований з достатньою мірою чіткості, аби особа мала можливість скерувати свою поведінку.

46. Юридична визначеність вимагає, щоб юридичні норми були чіткими і точними та спрямованими на забезпечення того, щоб ситуації та правовідносини залишались передбачуваними. Зворотна дія [юридичних норм] також суперечить принципові юридичної визначеності, принаймні у кримінальному праві (ст. 7 ЄКПЛ), позаяк суб`єкти права повинні знати наслідки своєї поведінки; але це також стосується і цивільного та адміністративного права - тієї мірою, що негативно впливає на права та законні інтереси [особи]. На додаток, юридична визначеність вимагає дотримання принципу res judicata. Остаточні рішення судів національної системи не повинні бути предметом оскарження. Юридична визначеність також вимагає, щоб остаточні рішення судів були виконані. У приватних спорах виконання остаточних судових рішень може потребувати допомоги з боку державних органів, аби уникнути будь-якого ризику «приватного правосуддя», що є несумісним з верховенством права. Системи, де існує можливість скасовувати остаточні рішення, не базуючись при цьому на безспірних підставах публічного інтересу, та які допускають невизначеність у часі, несумісні з принципом юридичної визначеності."

Відповідно до п. 72 рішення Європейського Суду з прав людини від 25.07.2002 року у справі "Совтрансавто-Холдинг" проти України" (заява N 48553/99) зазначено:

"Суд повторює, що відповідно до його прецедентної практики право на справедливий судовий розгляд, гарантований статтею 6 параграфа 1, повинно тлумачитися в світлі преамбули Конвенції ( 995_004 ), яка проголошує верховенство права як елемент спільної спадщини держав-учасниць. Одним з основних елементів верховенства права є принцип правової певності, який серед іншого передбачає, що у будь-якому спорі рішення суду, яке вступило в законну силу, не може бути поставлено під сумнів."

Посилання, що одним із основних аспектів принципу верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає, що коли рішення суду стало остаточним, воно не може бути піддано сумніву будь-яким іншим рішенням суду мається міститься і у справах Європейського суду з прав людини "Брумареску проти Румунії", "Салов проти України" та інші.

У справі Рябих проти Росії (рішення від 24.07.03., п. 52) Європейський суд постановив: правова певність передбачає повагу до принципу res judicata, тобто принципу остаточності судових рішень. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі.

Зі змісту вищевказаних норм можна зробити висновок, що однією з цілей цих норм законодавець визначив, в тому числі, і уникнення можливості різних висновків та тлумачень щодо наявних між сторонами обставин та правовідносин, як і уникнення застосування можливості подачі нового позову з тим же предметом, з тих же підстав та між тими ж сторонами, як засобу, направленого на спробу переглянути висновки судів за результатами розгляду попереднього позову, що не відповідатиме принципу юридичної визначеності.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про наявність безумовної підстави для закриття провадження з розгляду заяви, з тих обставин, що є така, що набрала законної сили, ухвала суду за результатами розгляду заяви між тими самими сторонами, про той самий предмет заяви і з тих самих підстав.

Вказаний висновок узгоджується з правовим висновком, викладеним у постанові Верховного Суду від 21 січня 2019 року, справа № 42/339-10.

Керуючись ст. 10, 255, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Провадження у справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Еліт Фінанс» про поновлення пропущеного строку для пред`явлення виконавчого документа до виконання закрити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

СуддяА. Ю. Цуранов