Справа № 490/5898/19
н/п 2/490/1063/2020
Центральний районний суд м. Миколаєва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2021 року Центральний районний суд м. Миколаєва в складі:

головуючого - судді Черенкової Н.П.,

за участю секретаря - Бондаренко А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Миколаєві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Товарна універсальна біржа «Клондайк-Юг» про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири та визнання права власності у порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

04.07.2019 року позивач звернулась до Центрального районного суду м. Миколаєва з позовом до Миколаївської міської ради про встановлення факту родинних стосунків між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановивши, що вона є внучатою племінницею ОСОБА_4 ; визнання права власності у порядку спадкування за законом на цілу квартиру АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 23.10.2020 року відведено суддю Гуденко О.А. від розгляду цивільної справи №490/5998/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Товарна універсальна біржа «Клондайк-Юг» про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири та визнання права власності у порядку спадкування за законом.

На підставі розпорядження керівника апарату Центрального районного суду м. Миколаєва від 27.10.2020 року № 584 проведено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.10.2020 року головуючим суддею по даній справі визначено суддю Черенкову Н.П.

Справу передано судді Черенковій Н.П. 02.11.2020 року.

Ухвалою суду від 03.11.2020 року вказану цивільну справу прийнято до розгляду та призначено судове засідання.

Ухвалою суду від 29.04.2021 року витребувано з архіву Центрального районного суду м. Миколаєва матеріали цивільної справи №490/2180/18.

19.05.2021 року до суду, від позивача ОСОБА_1 надійшла уточнена позовна заява в новій редакції, в якій просила: визнати неукладеним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , між ОСОБА_5 , з однієї сторони та ОСОБА_3 , з другої сторони, зареєстрований 30.08.2003 року Товарною Універсальною біржею «Клондайк-Юг» за реєстр. №124; встановити факт родинних стосунків, а саме що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є матір`ю ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 ; встановити факт родинних стосунків між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , якa померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановивши, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 є внучатою племінницею ОСОБА_4 ; визнати за ОСОБА_1 право власності у порядку спадкування за законом на цілу квартиру АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач та третя особа до судового засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Представник відповідача - адвокат Свечинський О.С. надав заяву про розгляд справи за його відсутності, просив відмовити позивачу у прийнятті уточненої позовної заяви.

Суд дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Діючим ЦПК України не передбачено подання такого процесуального документа як уточнення позовних вимог, яким можна розширити позовні вимоги шляхом заявлення нових позовних вимог.

Такі нові позовні вимоги мають самостійний предмет та підстави, що є підставою для пред`явлення самостійного позову.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Нормою ч.3 ст. 49 ЦПК України визначено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання.

Зі змісту уточненої позовної заяви вбачається, що вона доповнена новими позовними вимогами, які фактично є предметом розгляду нового позову, а не зміною предмету або підставами позову у даній справі.

Згідно постанови ВС від 22.07.2021 року № 910/18389/20 під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини третьої статті 46 Господарського процесуального кодексу викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, статті 20 Господарського кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з матеріалів уточненої позовної заяви позивачем не надано докази сплати судового збору.

У відповідності до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір, ставка якого встановлюється у розмірі 0,4% розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908,00 грн.

Оскільки, позивачем при поданні уточненої позовної заяви не було дотримано вимоги ЦПК України, тому у суду відсутні підстави для прийняття до розгляду уточненої позовної заяви, а тому така заява повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. 49, 175, 177, 260 ЦПК України, ст.. 7 ЗУ «Про судовий збір»-суддя, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті уточненої позовної ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Товарна універсальна біржа «Клондайк-Юг» про визнання права власності у порядку спадкування за законом.

Ухвала оскаржується в порядку, передбаченому ст.ст. 352-354 ЦПК України.

Суддя : Черенкова Н.П.