Справа № 404/8467/19
Номер провадження 2/404/2278/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2021 року Кіровський районний суд міста Кіровограда

в складі: головуючого судді Кулінка Л.Д.

за участю секретаря Калюжної А.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кропивницькому цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ), до ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_4 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), про визнання осіб такими, що втратили право на користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_2 .

Ухвалою судді Кіровського районного суду міста Кіровограда Бершадської О.В. від 27 грудня 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання (а.с. 29) .

Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 01 квітня 2020 року закрито підготовче провадження у справі та справу призначено до судового розгляду по суті. В судове засідання викликано учасників справи та свідків за клопотанням позивача (а.с. 67).

У зв`язку з звільненням судді ОСОБА_5 , з посади судді Кіровського районного суду міста Кіровограда, відповідно до рішення Вищої Ради Правосуддя від 23.06.2020 року та наказу голови Кіровського районного суду міста Кіровограда від 25.06.2020 року № 121-ОС/д, враховуючи що суддя ОСОБА_5 у вказаному випадку не може продовжувати розгляд справи, відповідно до наказу голови Кіровського районного суду міста Кіровограда про передачу справ № 18-АГ від 26.06.2020 року, невирішені судові справи передані для повторного автоматизованого розподілу, та згідно з пунктом 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, призначено повторний автоматизований розподіл матеріалів справи № 404/8467/19, № провадження 2/404/2278/19 (розпорядження № 333 від 16.07.2020 року керівника апарату Кіровського районного суду міста Кіровограда «Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справи») (а.с. 84).

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для розгляду справи № 404/8467/19, № провадження 2/404/2278/19 визначено суддю Кіровського районного суду міста Кіровограда Кулінка Л.Д. (а.с. 85).

Цивільну справу № 404/8467/19, № провадження 2/404/2278/19 прийнято до свого провадження та призначено судове засідання (ухвала судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 22 липня 2020 року; а.с. 86-87).

Позивач в судове засідання призначене на 15.09.2020 року не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином за адресою, зазначеною в позовній заяві. На адресу суду повернувся конверт з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.102).

В судове засідання, призначене на 21.10.2020 року позивач повторно не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується підписом на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення (а.с.114), причини неявки суду не відомі, заяв та клопотань до суду не подавав.

В судове засідання призначене на 16.02.2021 року позивач не з`явився, подав клопотання (вх. № 5524 від 11.02.2021 року) про відкладення розгляду справи на іншу дату, у зв`язку з погіршенням самопочуття (а.с.136).

Протокольною ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 16.02.2021 року відкладено судове засідання до 31.03.2021 року (а.с.142), однак позивач в судове засідання призначене на 31.03.2021 року знову не з`явився, подав до суду повторне клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату у зв`язку з погіршенням самопочуття без підтвердження належними доказами (а.с.152).

В судове засідання, призначене на 12.04.2021 року позивач не з`явився, в черговий раз подав клопотання (вх. № 14093 від 09.04.2021 року) про відкладення розгляду справи (а.с.156).

В судовому засіданні призначеному на 23.06.2021 року позивач пояснив, що не міг з`являтись в попередні судові засідання у зв`язку з погіршенням самопочуття, при цьому доказів поважності неодноразової неявки до суду, не подав.

Протокольною ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 23.06.2021 року за клопотанням представника відповідача відкладено розгляд справи до 30.09.2021 року (а.с. 179).

Однак, в судове засідання призначене на 30.09.2021 року позивач знову не з`явився, подав клопотання (вх. № 34622 від 27.09.2021 року), про відкладення розгляду справи, без надання доказів поважності своєї неявки до суду.

Частина перша статті 44 Цивільного процесуального кодексу України зобов`язує учасників судового процесу та їхні представників повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини п`ятої статті 223 Цивільного процесуального кодексу України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Всупереч зазначених норм, позивачем неодноразово подавались до суду клопотання про відкладення розгляду справи, при цьому належних та допустимих доказів поважності причин нез`явлення в судові засідання позивач не надавав.

Частинами першою-четвертою статті 12 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина перша статті 81 Цивільного процесуального кодексу України).

Однак позивач нехтуючи вищевказаними вимогами, подаючи клопотання про відкладення розгляду справи, жодного разу не надав до суду доказів, які підтверджують обставини викладені в клопотаннях. Отже, позивач не демонструє своєю поведінкою зацікавленості у своєчасному та об`єктивному розгляді судом його позову.

При цьому суд звертає увагу, що основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи судом (частини 1, 2, пункт 10 частини третьої статті 2 Цивільного процесуального кодексу України).

Як зазначає Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнов проти України», в силу вимог частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням частини 1 ст. 6 даної Конвенції.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо), залишення заяви без розгляду не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Слід звернути увагу і на те, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. При цьому, Європейський суд з прав людини зазначив, що немає порушення права на доступ до правосуддя, якщо заявники не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи.

Пунктом 3 частини першої статті 257 Цивільного процесуального кодексу України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо, належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи;

Враховуючи, неодноразову неявку позивача в судові засідання без поважних причин, неодноразовое подання клопотань про відкладення розгляду справи без підтвердження належними доказами поважності неявки в судові засідання, та той факт, що така неявка перешкоджає розгляду справи, неподання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності, суд застосовую наслідки пункту 3 частини першої статті 257 Цивільного процесуального кодексу України та залишає позов без розгляду.

Керуючись статтями 44, 223, 257, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ), до ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_4 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), про визнання осіб такими, що втратили право на користування житловим приміщенням, залишити без розгляду.

Роз`яснити сторонам, що за приписом частини другої статті 257 Цивільного процесуального кодексу України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складено 05.10.2021 року.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка