Провадження № 2/712/159/21
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 липня 2021 року Соснівський районний суд м.Черкаси у складі:
головуючого судді Токової С.Є.
при секретарі Тітовій О.Ю.
представника позивача - адвоката Дрогомана О.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Черкаська міська рада про встановлення порядку користування домоволодінням з надвірними спорудами і земельною ділянкою,-
В обгрунтування позовних вимог вказував, що є власником 1/2 частини житлового будинку з надвірними спорудами за адресою АДРЕСА_1 Іншими співвласниками будинковолодіння є відповідачі. Земельна ділянка, яка закріплена за будинковолодінням є неприватизовованою. Між співвласниками також не встановлювався і порядок користування самим будинковолодінням, який здійснюється по фактичному користуванню. На усне прохадння вирішити питання щодо встановлення порядку користування будинком та земельною діллнкою відповідачі не реагують.Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.01.2021 року визначено новий склад суду - суддя Токова С.Є.
Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкас від 21 січня 2021 року цивільна справа прийнята до провадження судді Токової С.Є.
В судове засідання відповідачі не з"явилися, про розгляд справи повідомлені належним чином, відзив на позовну заяву не направляли, у зв"язку з чим, судом було поставлено на обговорення питання щодо ухвалення по справі заочного рішення суду .
Представник позивача проти заочного розгляду справи не заперечував.
Враховуючи вказане, суд здійснює розгляд справи відповідно до вимог 280 -281 ЦПК України.
Представник позивача в судовому засіданні підтримав заявлені позовні вимоги. З урахуванням висновку експерта просив суд встановити порядок користування будинкомза першим варіантом та земельною ділянкою відповідно до варіанту № 3 зазначеного висновку.
Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, враховуючи принцип достатності доказів, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Згідно ч. 2 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Стеттею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом , вернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи , поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів , поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд.
Згідно зі ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення до справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно ст.355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників) , належить їм на праві спільної власності спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності . Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом
Згідно ч.1 ст. 356 ЦК України та ч.1 ст. 86 ЗК України власність двох або більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.
Виходячи із змісту загальних засад регулювання права власності, що встановлені ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ ( майно), яке вона здійснює відповідно до закону та за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Норми ст.ст. 317, 319 ЦК України передбачають, що власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном, яке він здійснює на власний розсуд усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.
Однак в ч.1 ст. 358 ЦК України зазначено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їх згодою , що також знайшло своє відображення і в ч. 1 ст. 83 Земельного Кодексу України, відповідно до якої володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності , здійснюється за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди, в судовому порядку.
Таким чином, з моменту набуття позивачем та відповідачем права власності на житловий будинок, сторони мають право лише за взаємною згодою володіти та користуватися спільним майном і за жодних правових підстав не мають права вчиняти дій, які були не узгоджені обома співвласниками. Тому актами цивільного законодавства України надано право співвласникам на поділ та виділ майна, що є у їх спільній частковій власності
Як встановлено в судовому засіданні, позивач ОСОБА_1 на підставі нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу від 29 березня1982 року , є власником 1/2 частини будинку АДРЕСА_1 .
Іншими співвласниками будинку в рівних частках по 1/4, є відповідачі, що підтверджується довідкою КП " Черкаське об"єднане бюро технічної інвентаризації від 09.12.2019 року( а.с. 28)
За вказаним будинковолодінням закріплена в користування земельна ділянка площею 600 кв. м. в постійне користування та 337 кв.м.- в тимчасове. (Рішення Черкаської міської ради № 1362 від 17.09.1953 року)
Частиною першою статті 356 ЦК України передбачено, що власність двох або більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є правом спільної часткової власності.
Відповідно до статтей 364 та 367 зазначеного Кодексу кожен із співвласників має право на виділ частки його майна, що є у спільній частковій власності в натурі або його поділ з дотриманням вимог ст. 183 Земельного Кодексу.
Право спільної часткової власності на земельну ділянку виникає, зокрема, при придбанні у власність земельної ділянки двома чи більше особами за цивільно-правовими угодами; при прийнятті спадщини або за рішенням суду ( ст. 87 цього Кодексу)
Відповідно до частини четвертої ст. 88 Земельного Кодексу учасник спільної часткової власності на земельну ділянку має право на отримання в його володіння , користування частини спільної земельної ділянки , що відповідає розміру належної йому частки.
Як уже зазначалось, до особи, яка набула право власності на житловий будинок , будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці , що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення .
Частиною четвертою статті 120 Земельного Кодексу України визначено, що у разі набуття права власності на житловий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності житлового будинку, будівлі або споруди.
Слід зазначити, що відповідно до положень статтей 181, 182 ЦК України земельні ділянки, житлові будинки та споруди є нерухомим майном щодо яких проводиться державна реєстрація прав .
Отже, набуття права на частку особи у праві власності на житлового будинку, будівлі або споруди за договором у результаті державної реєстрації прав є фактом набуття у власність об`єкта нерухомості.
Зазначені норми закріплюють загальний принцип цілісності об`єкта нерухомості із земельною ділянкою , на якій цей об`єкт розташований. За цими нормами визначення прав на земельну ділянку перебуває у пряміій залежності від права власності на будівлю і споруду.
Таким чином, за загальним правилом, закріпленим у частині 4 ст. 120 Земельного Кодексу особа, яка набула права власності на частку у праві на будівлі чи споруди, стає власником ( користувачем) відповідної частки у праві на земельну ділянку на тих самих умовах , на яких вона належала попередньому власнику , якщо інше не передбачено у договорі відчудження нерухомості.
Під час розгляду справи встановлено, що між сторонами склався порядок користування будинком , проте не дивлячись на фактичний порядок користування будинковолодінням, який склався між сторонами, реальний розподіл нерухомого майна не проводився, що підтверджується відповідними правовстановлюючими документами.
Так, відповідно до договору купівлі-продажу частини будинку, укладеного позивачем з ОСОБА_4 продавалась та купувалась 1/2 частина будинку АДРЕСА_1 .
З метою визначення можливих варіантів встановлення порядку користування будинком та надвірними спорудами а також земельною ділянкою, судом було призначено комплексну судову будівельно-технічну, земельно-технічну експертизу, згідно з висновком якої № 08/20- БТ, ЗТ від30.12.2020 року року експертом запропоновано один варіант розподілу домоволодіння у відповідності до ідеальних часток співвласників , який відповідає фактичному порядку користування домоволодінням та три варіанти встановлення пордку користування земельною ділянкою.
Як зазначалось вище, спірна земельна ділянка не приватизована.
Домовленості позивач з відповідачами щодо порядку користування земельною ділянкою сторони не досягли.
Враховуючи відсутність заперечень відповідачів, які не з"явилися в судові засідання, дотримуючись принципу диспозитивності цивільного судочинства, суд вважає за можливе захистити порушене право позивача шляхом встановлення порядку користування будинком та встановлення порядку користування земельною ділянкою за варіантом № 3 висновку експерта.
Керуючись ст.ст.12, 13, 141, 259, 263-265, 268 ЦПК України, ст.ст. 361, 364, 367 ЦК України, суд,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Черкаська міська рада про встановлення порядку користування домоволодінням з надвірними спорудами і земельною ділянкою задоволити.
Виділити ОСОБА_1 у житловому будинку літ " А-1" приміщення 2-4, житлова кімната площею 7,6 кв.м. ; приміщення 2-5, житлова кімната площею 12,0 кв.м..
У житловій прибудові літ А1 -I" : приміщення 2-1, коридор площею 5,2 кв.м.; приміщення 2-2, кухня площею 12,1 кв.м.; приміщення 2-3 санвузол, площею 2,6 кв.м. ; приміщення 2-6, житлова кімната, площею 12,2 кв.м. та надвірні споруди : сарай-гараж літ "Б-2", сарай літ " К", убиральня літ " Е", огорожа № 1( ворота), водоколонка № 4 у будинковолодінні АДРЕСА_1 .
У користування ОСОБА_2 та ОСОБА_3 виділити : приміщення 1-5 коридор площею 3,3 кв.м.; приміщення 1-6, житлова кімната, площею 7,7 кв.м. ; приміщення 1.7, житлова кімната, площею 15,0 кв.м.
У прибудові літ а": приміщення 1-4 кухня; прибудова літ "а1": приміщення 1-1, коридор; приміщення 1-2, житлова кімната; приміщення 1-3, ванна площею 4,7 кв.м. Надвірні споруди : сарай-літня кухня літ "З"; погріб літ " В" під частиною будівлі; навіс літ " Ж", убиральня літ " Д", огорожа № 2 ( ворота з хвірткою) у будинковолодінні АДРЕСА_1 . .
Виділити ОСОБА_1 частину земельної ділянки за адресою АДРЕСА_1 , площею 469 кв.м. позначена на план-схемі висновку експерта від 30.12.2020 року № 08/20-БТ, ЗТ синім кольором, в наступних межах : від т. 3 до т. 5 - 8.10х2,39 м по АДРЕСА_1 ; від т. 5 до т.9 - 11.68х15.95х15.88х10.36 м. по межі з суміжним домоволодінням НОМЕР_2 ; від т.9 до т.10-9.89 м, тильна межа земельної ділянки по межі з суміжним будинковолодінням АДРЕСА_4 ; від т. 10 до т.А-12.27 м.; від т.А до т.В-2.12 м; від т.В до т.С - 18.69 м; від т.С до т. К-1.45 м; від т. К до т. Е-6,25 м.; від т. Е до т. Л -0,73 м; від т. Л. до т. Р -8.80 м. ( існуюча огорожа № 3), від т. Р. до т. О-1.74 м. (існуюча огорожа № 3). Межа проходить по лінії розподілу житлового будинку літ " А-І" до т. 3. Т.3 знаходиться на зовнішній стіні житлового будинку літ " А-І"по лінії розподілу.
Виділити ОСОБА_2 та ОСОБА_3 частину земельної ділянки за адресою АДРЕСА_1 площею 469 кв.м. позначена на план-схемі висновку експерта від 30.12.2020 року № 08/20-БТ, ЗТ рожевим кольором, в наступних межах : від т.1 до т.3 - 2.10х5.15 м., по АДРЕСА_1 ; від т.3 по лінії розподілу житлового будинку літ " А-І" до т. О; від т.О до т.Р-1.74 м.( існуюча огорожа № 3); від т.Р до т. Л - 8.80 м. ( існуюча огорожа № 3); від т. Л до т.Е- 0.73 м; від т. Е до т. К- 6.52 м; від т.К до т.С-1.45 м; від т.С до т.В-18,69 м; від т.В до т.А-2,12 м; від т. А до т.10-12,27 м; від т.10 до т.12-5,62х1,28м, тильна межа земельної ділянки по межі з сусіднім домовоолодінням НОМЕР_3 , АДРЕСА_4 ; від т.12 до т.1-54.27 по межі з сусіднім домоволодінням НОМЕР_4 .
Заочне рішення може бути переглянуто Соснівським районним судом м. Черкаси за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем до Соснівського районного суду м. Черкаси протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення суду може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду, шляхом подання через Соснівський районний суд м. Черкаси апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили після закінчення зазначених строків або після розгляду справи в апеляційному порядку Черкаським апеляційним судом, якщо таке рішення не буде скасовано.
Повне рішення суду складено 01 липня 2021 року.
Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1
Відповідач : ОСОБА_2 , проживаюча за адресою : АДРЕСА_1 ;
Відповідач : ОСОБА_3 , проживаючий АДРЕСА_1
Третя особа : Черкаська міська рада: м. Черкаси, вул. Б.Вишневецького, 36.