Ухвала

05 жовтня 2021 року

м. Київ

справа № 766/19135/20

провадження № 61-13957ск21

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Лідовця Р. А. (суддя-доповідач), Воробйової І. А., Черняк Ю. В.,

розглянув касаційну скаргу Акціонерного товариства «Херсонобленерго» на постанову Херсонського апеляційного суду від 01 липня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» про визнання незаконним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» (далі - АТ «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго») про визнання незаконним та скасування рішення.

Позовна заява мотивована тим, що рішенням комісії Херсонського міжрайонного відділення комерційного обліку АТ «Енергопостачальна компанія Херсонобленерго» від 09 листопада 2020 року № 116 визнано факт самовільного підключення електропроводки до електромережі з порушенням схеми обліку в житловому будинку АДРЕСА_1 та нараховано 109 416,40 грн у якості вартості електричної енергії необлікованої внаслідок порушення. Підставою для зазначеного нарахування є акт про порушення від 23 вересня 2020 року № 135274, який рішенням комісії визнано таким, що складений з дотриманням вимог «Правил роздрібного ринку електроенергії».

Вважала, що обставини, викладені в акті про порушення та протоколі засідання комісії є припущеннями й об`єктивно не встановленими, тому в енергопостачальної компанії відсутні підстави, передбачені законодавством для стягнення з неї збитків.

Ураховуючи викладене, ОСОБА_1 просила суд визнати незаконним та скасувати рішення комісії Херсонського міжрайонного відділення комерційного обліку АТ «Херсонобленерго» від 09 листопада 2020 року № 116 про нарахування вартості електричної енергії необлікованої внаслідок порушення, оформлене протоколом з розгляду акту про порушення «Правил роздрібного ринку електроенергії», як таке, що прийняте з порушенням вимог діючого законодавства.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 20 квітня 2021 року провадження у вказаній справі закрито на підставі пункту 1 частині першої статті 255 ЦПК України.

Закриваючи провадження у справі на підставі пункту 1 частині першої статті 255 ЦПК України, районний суд, посилаючись на правові висновки, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц, дійшов висновку, що заявлені ОСОБА_1 позовні вимоги не підлягають судовому розгляду, а обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про визнання недійсним та скасування рішення комісії АТ «Херсонобленерго» про порушення Правил користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕН), сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права.

Постановою Херсонського апеляційного суду від 01 липня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено.

Ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 20 квітня 2021 року скасовано та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції мотивована тим, що районний суд дійшов помилкового висновку про закриття провадження у справі на підставі пункту 1 частині першої статті 255 ЦПК України, застосувавши правові висновки, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц, зважаючи на різний предмет позовних вимог у справах.

У серпні 2021 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга АТ «Херсонобленерго» на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 20 квітня 2021 року та постанову Херсонського апеляційного суду від 01 липня 2021 року з пропуском строку на касаційне оскарження судового рішення, оскільки згідно з поштовим штемпелем на конверті відправлена до Верховного Суду17 серпня 2021 року.

Ухвалою судді Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 03 вересня 2021 року заявнику поновлено строк на касаційне оскарження судового рішення, а касаційну скаргу АТ «Херсонобленерго» залишено без руху з наданням строку на усунення недоліків. Зазначено строк виконання ухвали, а також попереджено про наслідки її невиконання.

У наданий суддею Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду строк заявник направив матеріали на усунення недоліків, зазначених в ухвалі Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 03 вересня 2021 року.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

У касаційній скарзі АТ «Херсонобленерго», посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом попередніх інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить постанову Херсонського апеляційного суду від 01 липня 2021 року скасувати та залишити в силі ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 20 квітня 2021 року.

Вивчивши касаційну скаргу, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки касаційна скарга є необґрунтованою.

Згідно з пунктом 53 ПКЕЕН, акт про порушення яких став підставою для прийняття оскаржуваного позивачем рішення, оформленого протоколом, рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил. У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Якщо між побутовим споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження засобів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

Ураховуючи викладене, спірним може бути питання незгоди споживача з рішенням енергопостачальника, оформленого протоколом, про нарахування вартості необлікованої електричної енергії на підставі зафіксованого в акті порушення ПКЕЕН, що спонукало ОСОБА_1 звернутись з цим позовом до суду з вимогою визнати незаконним та скасувати рішення комісії, оформлене протоколом по розгляду акта про порушення ПКЕЕН. При цьому обраний позивачем спосіб захисту свого права, яке він вважає порушеним, не суперечить встановленому законодавством порядку вирішення спірних питань, що можуть виникнути між побутовим споживачем і енергопостачальником, перелік яких не є вичерпним.

Отже, вимога про оскарження рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оформленого протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕН, має розглядатися судом як вимога про визнання повністю або частково недійсним акта постачальника електричної енергії.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17 (провадження № 12-137гс19) зроблено висновок про те, що вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача.

Вказуючи на відсутність підстав для відступу від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц (провадження № 14-503цс18), Велика Палата Верховного Суду при ухваленні постанови від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17 (провадження № 12-137гс19) вказала, що у справі № 522/12901/17-ц питання щодо скасування рішення комісії не було предметом судового розгляду.

У справі № 522/12901/17-ц позивач просив суд скасувати протокол засідання комісії щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕН та визнати дії комісії Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» щодо розгляду зазначеного акта неправомірними.

У вказаній справі ОСОБА_1 просила суд визнати незаконним та скасувати рішення комісії енергопостачальної компанії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕН.

Отже, у першому випадку предметом позову був протокол щодо розгляду акта, а у другому - рішення, оформлене протоколом.

Ураховуючи наведене, вважаючи, що цей спір не підлягає судовому розгляду, суд першої інстанції не звернув уваги на різний предмет позовних вимог у цих справах та відсутність підстав для застосування у цій справі висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 19 лютого 2020 року у справі № 263/15158/18 (провадження № 61-14131св19) та від 07 квітня 2021 року у справі № 766/9069/17 (провадження № 61-10358св20).

Суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку про скасування ухвали районного суду про закриття провадження у справі з підстав, передбачених пунктом 1 частини першої статті 255 ЦПК України, оскільки ухвала постановлена без встановлення дійсних обставин справи.

Суд апеляційної інстанції правильно вказав, що районний суд помилково застосував до спірних правовідносин норми права з урахуванням правового висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц (провадження № 14-503цс18), оскільки правовідносини у вказаній справі не є подібними тим, що виникли у справі, яка була предметом апеляційного перегляду.

Посилання заявника на те, що апеляційним судом, при ухваленні оскаржуваного судового рішення, не було враховано правових висновків Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц, Верховного Суду від 15 травня 2019 року у справі № 583/1694/15-ц, від 22 січня 2020 року у справі № 687/47/18-ц та від 11 лютого 2020 року у справі № 234/18252/18 є безпідставними, оскільки висновки у вказаних справах стосувалися інших фактичних обставин справи, які не є тотожними з цією справою.

Відповідно до абзацу 2 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно із частиною четвертою статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Частиною шостою статті 394 ЦПК України визначено, що ухвала про відмову у відкритті касаційного провадження повинна містити мотиви, з яких суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття касаційного провадження.

З огляду на зміст оскаржуваного судового рішення та касаційної скарги, вона є необґрунтованою, правильне застосовування норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, а наведені в ній доводи не дають підстав для висновків щодо незаконності та неправильності судового рішення, зводяться до переоцінки доказів та незгоди заявника з висновками суду щодо їх оцінки, що знаходиться поза межами повноважень суду касаційної інстанції.

Керуючись частиною четвертою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Акціонерного товариства «Херсонобленерго» постанову Херсонського апеляційного суду від 01 липня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» про визнання незаконним та скасування рішення відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Р. А. Лідовець

І. А. Воробйова

Ю. В. Черняк