г Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
Справа № 213/1656/21
Номер провадження 2/213/1343/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 вересня 2021 року м. Кривий Ріг

Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, у складі:

головуючого - судді Попова В.В.,

секретар судового засідання - Гусарова О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні /у залі судових засідань №14/, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу №213/1656/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до Територіальної громади міста Кривого Рогу в особі Виконавчого комітету Інгулецької районної у місті ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

встановив:

Короткий зміст позовних вимог.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла матір позивача, після смерті якої відкрилася спадщина. Позивач є спадкоємцем першої черги, єдиною спадкоємицею, та у квітні 2021 звернулась до Приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Перекопської О.О., однак нотаріус відмовила їй у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки нею не доведено факт проживання її з матір`ю на день смерті останньої, а також вона пропустила встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. Вважає, що строк для прийняття спадщини нею було пропущено з поважних причин, оскільки після смерті батька матір проживала разом з нею у спадковій квартирі, вони вели спільне господарство, сплачували комунальні платежі. Тому, з огляду на отриману раніше консультацію від іншого нотаріуса, вона вважала, що фактично прийняла спадщину. До того ж в цей період у неї померло ще кілька родичів і вона довгий час знаходилася у пригніченому стані. Просить суд визнати строк для прийняття спадщини пропущений з поважних причин та визначити їй додатковий строк в два місяці для прийняття спадщини за законом після смерті матері.

Процесуальні дії у справі.

13.05.2021 позовна заява отримана судом.

18.05.2021 позовна заява прийнята до розгляду, провадження у справі відкрито, почато підготовче провадження, задоволено клопотання про витребування доказів.

15.06.2021 та 24.06.2021 надійшла інформація в порядку витребування доказів.

30.06.2021 підготовче провадження закрито. Справу призначено до судового розгляду по суті.

Інші процесуальні дії у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) судом не здійснювались.

Заяви, клопотання.

Сторони в судове засідання не з`явились, про дату, місце та час судового засідання повідомлені належним чином.

Від позивача надійшла заява про розгляд справи за її відсутності та про підтримання позовних вимог.

Від представника відповідача надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечує.

За таких обставин, суд розглянув справу на підставі наявних матеріалів.

Фіксація судового засідання технічними засобами, на підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, не здійснювалась.

Фактичні обставини, встановлені судом.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_2 (а.с.12).

Спадщину після його смерті прийняли в рівних частках дружина ОСОБА_3 та дочка ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвами про право на спадщину за законом від 05.03.2008 (а.с.13, 15).

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_3 (а.с.11).

Після її смерті відкрилася спадщина на майно померлої, в тому числі 1/2 частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.38).

20.04.2021 позивач звернулась до Приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Перекопської О.О. із заявою для одержання свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак у видачі свідоцтва їй було відмовлено у зв`язку із пропуском спадкоємицею строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.6).

Встановлено, що позивач з грудня 2012 року по день смерті спадкодавця - ІНФОРМАЦІЯ_1 проживала з останньою за однією адресою: АДРЕСА_1 , вела спільне господарство, що підтверджено відповідним Актом ОСББ «Каткова, 39» (а.с.8).

Зміст спірних правовідносин.

Встановленим у судовому засіданні обставинам відповідають спадкові правовідносини.

Норми права, які застосовує суд.

Згідно до ч.1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до ч.2 цієї статі часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Згідно до ч.1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

У відповідності до ст.1223 цього Кодексу право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови у її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно до ч.1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно до ч.2 цієї статті - не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

У відповідності до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно до ч.2 цієї статті - якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Тобто правила частини третьої цієї статті про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Як роз`яснено у п.24 Постанови ВСУ №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність пропуску строку для прийняття спадщини,

При цьому суд враховує, що в законодавстві не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи. Головною ознакою поважних причин є те, що вони роблять своєчасне звернення про прийняття спадщини неможливим.

Відповідно до п.3.22. глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Мінюстом від 22.02.2012, № 296/5, у разі відсутності у паспорті такого спадкоємця відмітки про реєстрацію його місця проживання, доказом постійного проживання із спадкодавцем можуть бути: довідка органу реєстрації місця проживання про те, що місце проживання спадкоємця на день смерті спадкодавця було зареєстровано за однією адресою зі спадкодавцем.

Водночас, згідно з частиною 1 статті 29 ЦК України місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово.

Місце проживання необхідно відрізняти від місця перебування фізично: тобто того місця, де вона не проживає, а тимчасово знаходиться.

Статтями 2, 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» передбачено, що реєстрація місця проживання чи місця перебування особи або її відсутність не можуть бути умовою реалізації прав і свобод, передбачених Конституцією, законами чи міжнародними договорами України, або підставою для їх обмеження.

Відповідно до ч.10 ст.6 вказаного Закону реєстрація місця проживання здійснюється тільки за однією адресою. У разі якщо особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює реєстрацію місця проживання за однією адресою за власним вибором. За адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

Таким чином, суд вважає, що відсутність реєстрації місця проживання позивача за місцем проживання спадкодавця не може бути доказом того, що вона не проживала із спадкодавцем, оскільки сама по собі відсутність такої реєстрації згідно з положеннями ст.2 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» не є абсолютним підтвердженням обставин про те, що спадкоємець не проживав зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, якщо обставини, встановлені ч.3 ст.1268 ЦК України, підтверджуються іншими належними і допустимими доказами.

Таку позицію висловив Верховний Суд у постанові від 10.01.2019 по справі № 484/747/17, яка відповідно до ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ч.4 ст.263 ЦПК України має бути врахована судом, що розглядає справу з відповідними правовідносинами.

Суд встановив, що факт відсутності реєстрації позивача разом з померлою матір`ю на день її смерті за однією адресою став перешкодою в отриманні позивачем свідоцтва про право на спадщину за законом на нерухоме майно.

Висновок суду.

Аналізуючи спірні правовідносини в контексті вказаних норм права, враховуючи, що позивач є єдиною спадкоємицею першої черги після смерті матері, на момент смерті фактично мешкала зі спадкодавцем за однією адресою, ї їй було роз`яснено, що цей факт буде підставою для прийняття спадщини незалежно від строку звернення до нотаріуса, суд вважає, що вказаний строк для звернення з заявою для прийняття спадщини пропущений позивачем з поважних причин, тому позовні вимоги підлягають задоволенню з визначенням їй додаткового строку в два місяці, достатнього для подачі заяви до нотаріуса для прийняття спадщини за законом після смерті матері, який відраховувати з дня набрання законної сили рішенням суду. Будь-яких доказів в спростування вимог позивача суду не надано.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 3, 5, 10, 12, 19, 23, 76-81, 89, 95, 258-259, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Визнати поважною причину пропуску ОСОБА_1 ою строку для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Встановити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , додатковий строк тривалістю в 2 (два) місяці для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , починаючи з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Витрати по справі віднести за рахунок позивача.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду безпосередньо або через Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, з урахуванням п.15.5 Перехідних положень ЦПК України.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач - ОСОБА_1 , зареєстрована адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ;

Відповідач - Територіальна громада м. Кривого Рогу в особі виконавчого комітету Інгулецької районної у місті ради, місцезнаходження: м. Кривий Ріг, пл. Гірницької Слави, 1, .

Повне судове рішення складено 29 вересня 2021 року.

Головуючий суддя В.В.Попов.