Справа № 703/1559/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2021 року м. Сміла

Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Биченка І.Я.,

за участю секретаря судового засідання Литвин Г.Т.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Сміла справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

у с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В судове засідання позивач та відповідач не з`явилися з невідомих суду причин, хоча про час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

За таких обставин, суд проводить розгляд справи у відсутності сторін без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу за правилами ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд дослідивши матеріали справи, вважає, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду виходячи з наступного.

В заяві ОСОБА_1 вказала, що вона зареєстрована та проживає в АДРЕСА_1 .

Вказана адреса позивача зазначена також в довідці про внесення відомостей до єдиного державного демографічного реєстру поданої позивачем разом із позовною заявою.

Суд неодноразово направляв на зазначену адресу судові повістки для виклику позивача у судове засідання, однак вони повертались без вручення із відміткою про відсутність позивача за вказаною адресою та за закінченням терміну зберігання.

Крім того, на адресу позивача, відповідно до поданої заяви, направлено СМС повідомлення про судове засідання по справі.

Згідно з ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Частиною 8 статті 128 ЦПК України встановлено, що днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Враховуючи наведене, суд вважає, що на поштовому повідомленні про направлення судової повістки стоїть повідомлення про відсутність ОСОБА_1 за місцем проживання, відповідно до наведених норм вона вважається повідомленою про день і час розгляду справи.

Таким чином, судом встановлено, що належним чином повідомлений позивач двічі не з`являлася на розгляд справи, хоча про час і місце розгляду справи була кожного разу повідомлена належним чином з урахуванням ч. 8, ст. 128, ч. 1 ст. 131 ЦПК України. Будь-яких заяв про розгляд справи у відсутності позивача на адресу суду не надходило. Не скористався позивач і своїм правом на розгляд справи за участі свого представника, в разі неможливості явки до суду особисто.

Повторна неявка позивача, повідомленого судом завчасно про місце і час судового розгляду, унеможливлює розгляд справи та порушує розумні строки розгляду справи.

Враховуючи викладене, суд розцінює дані дії позивача як втрату інтересу до позову.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі Каракуця проти України).

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, суд вважає, що позов ОСОБА_1 належить залишити без розгляду, що не позбавить її права повторного звернення до суду з аналогічним позовом після усунення умов що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257, ст. 258-261 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня складення повного тексту ухвали.

Суддя І.Я.Биченко