Провадження №2/369/5472/21
УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження

13.09.2021 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Волчко А.Я. перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Київської області Бурко Арсена Мохаммеда про скасування постанови про арешт коштів боржника та зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Києво-Святошинського районного суду Київської області Волчко А.Я. надійшла позовна заява ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Київської області Бурко Арсена Мохаммеда про скасування постанови про арешт коштів боржника та зобов`язання вчинити дії.

Згідно позовних вимог позивач просить: визнати протиправною та скасувати Постанову про арешт коштів боржника приватного виконавця виконавчого округу Київської області Бурко Арсена Мохаммеда від 03.04.2021 року ВП №65039538 в частині накладення арешту на банківський рахунок ОСОБА_1 для отримання заробітної плати, який відкритий в АТ КБ «ПРИВАТБАНК», рахунок у форматі IBAN: НОМЕР_1 , картка № НОМЕР_2 .

Зобов`язати приватного виконавця виконавчого округу Київської області Бурко Арсена Мохаммеда зняти арешт з банківського рахунку за яким закріплено картку для зарахування заробітної плати, які відкриті в АТ КБ «ПРИВАТБАНК», рахунок у форматі IBAN: НОМЕР_1 , картка № НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України суд відкриває провадження у справі, в тому числі, за відсутності підстав для відмови у відкритті провадження.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд зазначає наступне.

Порядок оскарження рішень, дій або бездіяльності державних виконавців визначено як Законом України «Про виконавче провадження» (надалі Закон), так і відповідними положеннями процесуальних кодексів, які повинні застосовуватися у сукупності заходів оскарження.

Загальний порядок оскарження рішень, дій або бездіяльності виконавців та посадових осіб органів державної виконавчої служби передбачений статтею 74 Закону, за змістом якої юрисдикція спорів щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності виконавця та посадових осіб органів державної виконавчої служби залежить від типу виконавчого документа, на підставі якого було відкрито виконавче провадження, а також суб`єктів їх видання.

Так, згідно з частинами 1, 2 вказаної статті сторонами, іншими учасниками виконавчого провадження та особами, можуть бути оскаржені рішення, дії або бездіяльність виконавця та посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення до суду, який видав виконавчий документ, у порядку, визначеному законом. Рішення, дії чи бездіяльність виконавця чи посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання рішень інших органів (посадових осіб) можуть бути оскаржені сторонами, іншими учасниками та особами до відповідного адміністративного суду в порядку, передбаченому законом.

Таким чином, рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця, вчинені під час виконання виконавчих документів, виданих іншими, ніж суд органами та посадовими особами, оскаржуються за правилами адміністративного судочинства.

З долученої до позовної заяви копії постанови про арешт коштів боржника від 03.04.2021 слідує, що арешт на кошти позивача було накладено приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Бурко Арсеном Мохаммедом.

Згідно ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Тобто, в порядку цивільного судочинства може бути оскаржено рішення, дії або бездіяльність державного виконавця щодо виконання судових рішень, ухвалених за правилами цивільного судочинства.

Позивач ОСОБА_1 є стороною виконавчого провадження, оскільки являється боржником.

Підстави зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини визначено ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження".

За приписами ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження" особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

Публічно-правовими є спори між особою, на майно якої накладено арешт у виконавчому провадженні і яка не є боржником у цьому провадженні, та органом державної виконавчої служби - суб`єктом владних повноважень з приводу рішень, дій чи бездіяльності, прийнятих (вчинених) під час проведення опису та арешту майна, що не пов`язані з визнанням права власності на арештоване майно.

Таким чином, за змістом наведених положень Закону України "Про виконавче провадження", в судовому порядку може бути ухвалено рішення про зняття арешту з майна у випадку незавершеного виконавчого провадження або у випадку, коли особа вважає себе власником майна, на яке накладено арешт, та одночасно звертається з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

За змістом ст.59 Закону України "Про виконавче провадження" до суду з позовом про зняття арешту з майна може звернутись не сторона виконавчого провадження, а інша особа, яка є власником, чи претендує на таке майно.

Таким чином, арешт майна, який не пов`язаний зі спором про право на це майно, а стосується порушень вимог виконавчого провадження з боку органів державної виконавчої служби, слід розглядати за правилами розділу VII ЦПК України.

Такий висновок суду відповідає правовій позиції Верховного Суду, висловленій у постанові від 26 вересня 2019 року у справі №607/3894/17.

Аналізуючи наведені норми та роз`яснення, надані Верховним Судом, суд дійшов висновку, що боржник, на майно якого державним виконавцем накладено арешт, не може звертатися до суду з заявою про зняття арешту з майна, оскільки у судовому процесі він є боржником та законом для нього встановлений інший порядок вирішення даного питання (шляхом звернення до суду зі скаргою відповідно до розділу VII ЦПК України).

Заява про зняття арешту подається стороною справи, якщо арешт накладений судом відповідно до глави 10 ЦПК України.

У цій справі арешт на спірне майно було накладено приватним виконавцем у порядку виконання рішення суду в межах виконавчого провадження №65039538 відтак вказана позовна заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства за її заявою, а питання про зняття арешту з майна повинно вирішуватись за скаргою, поданою у порядку, визначеному розділом VII ЦПК України.

Згідно з п. 1 ч. 1ст.186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Позовну заява ОСОБА_1 про зняття арешту з майна підлягає розгляду в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України, у відкритті провадження слід відмовити.

За встановлених обставин суд дійшов висновку про відмову у відкритті провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Київської області Бурко Арсена Мохаммеда про скасування постанови про арешт коштів боржника та зобов`язання вчинити дії.

Керуючись Законом України «Про виконавче провадження», ст.ст, 186, 448, 260,261 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Київської області Бурко Арсена Мохаммеда про скасування постанови про арешт коштів боржника та зобов`язання вчинити дії.

Копію ухвали про відмову у відкритті провадження у справі надіслати позивачу разом з позовними матеріалами.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя: А.Я. Волчко