КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 вересня 2021 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Рубан С.М.

суддів Заришняк Г.М., Кулікова С.В.

при секретарі Загородній С.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргуОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 17 червня 2021 року про призначення експертизи у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, про виділення в натурі частини будинку та земельної ділянки,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, про виділення в натурі частини будинку та земельної ділянки.

В судовому засіданні 17 червня 2021 року судом першої інстанції було поставлено на обговорення питання щодо призначення повторної комплексної судово оціночно - земельної, оціночно - будівельної, будівельно - технічної та земельно - технічної експертизи.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 17 червня 2021 року призначено у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації про виділення в натурі частини будинку та земельної ділянки повторну комплексну судову оціночно-земельну, оціночну-будівельну, будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу, товарознавчу та авто товарознавчу експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання:

- Чи є технічна можливість виділити в натурі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 житловий будинок літ. «Б» загальною та житловою площею 82 кв.м. та 50.2 кв.м.; сарай літ. «В»; вбиральнею літ. «Д» та спорудження № 3 огорожа, що складають Ѕ частку (нерухомого майна домоволодіння по АДРЕСА_1 (Бортничі);

- Чи є технічна можливість розділити земельну ділянку, кадастровий номер 00:90:267:0014, площею 0,1000га, виділивши в натурі Ѕ частку земельної ділянки від загальної площі 0,1000га, яка розташована по АДРЕСА_1 ;

- Яка ринкова вартість житлового будинку літ «Б» загальною та житловою площею 82 кв.м. та 50.2 кв.м. сарай літ. «В», вбиральня літ. «Д» та спорудження № 3 огорожа, що складають Ѕ частку (нерухомого майна домоволодіння по АДРЕСА_1 (Бортничі);

- Яка ринкова вартість 1/2 земельної ділянки кадастровий номер 00:90:267:0014 площею 0,1000га, яка розташована по АДРЕСА_1 .

- Якщо є технічна можливість виділення в натурі житлового будинку літ «Б» та Ѕ земельної ділянки кадастровий номер 00:90:267:0014, за адресою: по АДРЕСА_1 , запропонувати варіанти поділу.

Попереджено експертів про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків, яка передбачена ст.ст. 384, 385 КК України.

Проведення експертизи доручено Київський науково-дослідний інститут судових експертиз ( 03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6).

Оплату за проведення експертизи покладено на позивача.

Надано на дослідження експертів матеріали цивільної справи № 753/11732/17.

На час проведення експертизи провадження у справі зупинено.

Не погоджуючись з ухвалою суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 17 червня 2021 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Посилається на те, що сторона позивачів надавала висновок комплексного оціночно - земельного, оціночно - будівельного, будівельно - технічного та земельно - технічного дослідження № 1938 від 17 жовтня 2016 року. Крім того, у висновку даної експертизи були детально визначені усі питання, які необхідні в рамках даної справи та були надані обґрунтовані відповіді.

Також, даний висновок не може викликати сумнівів, так усі відповіді та висновки у ньому детально обґрунтовуються, в тому числі з відповідними фотографіями, так як експерти здійснювали виїзд до будинків та вже провели усі необхідні дослідження.

Посилається на те, що призначена експертиза у справі фактично є не повторною, а додатковою, хоча такий вид не передбачений ЦПК України.

Крім того, суд першої інстанції необґрунтовано поклав оплату за проведення експертизи на позивача, оскільки питання оплати експертизи не вирішувалось у судовому засіданні і позивач взагалі заперечував проти проведення експертизи.

Від учасників справи відзив на апеляційну скаргу не надходив.

В судовому засіданні представник позивача підтримав апеляційну скаргу з підстав викладених у апеляційній скарзі.

Відповідач ОСОБА_3 при вирішенні апеляційної скарги посилався на розсуд суду.

Інші учасники процесу в судове засідання не з`явились, про час і місце розгляду справи повідомлені належно, тому в порядку ч.2 ст.372 ЦПК України їх неявка не перешкоджає розгляду справи.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи апеляційної скарги, пояснення осіб, які з`явились в судове засідання, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду та матеріали справи в межах апеляційного оскарження, дійшла наступного висновку.

Призначаючи у справі судову оціночно-земельну, оціночну-будівельну, будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу, товарознавчу та авто товарознавчу експертизу суд першої інстанції вважав, що під час складання висновку експерта від 17 жовтня 2016 року № 1938 експертом не досліджувався ряд обставин, а саме стан спірних будинків, наявність водопроводу, каналізації, придатності для проживання, які у свою чергу, мають важливе значення для правильного вирішення справи.

Апеляційний суд не може погодитись з висновком суду першої інстанції виходячи з наступного.

Статтею 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Відповідно до ч.2 ст.113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Відповідно до ч.2 ст.116 ЦПК України способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі, за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 звернулись до Дарницького районного суду м. Києва із позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, про виділення в натурі частини будинку та земельної ділянки.

23 квітня 2019 року ухвалою Дарницького районного суду м. Києва вищезазначену справу передано до Київського апеляційного суду для визначення підсудності (а.с. 150-151, том 1).

Ухвалою Київського апеляційного суду м. Києва від 23 травня 2019 року визначено підсудність вказаної справи Шевченківському районному суду м. Києва. (а.с. 156-157, том 1).

05 червня 2019 року Шевченківським районним судом постановлено ухвалу, якою справу прийнято до провадження та призначено проведення підготовчого засідання (а.с. 161 -162, том 1).

Шевченківським районним судом м. Києва ухвалою від 24 вересня 2019 року замінено позивача у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 на правонаступника ОСОБА_1 (а.с. 201, том 1).

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 14 листопада 2019 року закрито підготовче провадження за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, про виділення в натурі частини будинку та земельної ділянки (а.с. 231, том 1).

У липні 2020 року ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про призначення у справі повторної комплексної земельно-технічної, оціночно-земельної, будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи (а.с. 22-23, том 2).

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 07 липня 2020 року клопотання ОСОБА_3 про призначення повторної експертизи залишено без розгляду (а.с. 44-45, том 1).

17 червня 2021 року у судовому засіданні під час розгляду справи по суті судом поставлено на обговорення питання про призначення повторної комплексної земельно-технічної, оціночно-земельної, будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 17 червня 2021 року призначено у справі повторну комплексну судову оціночно-земельну, оціночно-будівельну, будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу, товарознавчу та авто товарознавчу експертизу.

Відповідно до ч.1 ст.189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є:

1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу;

2) з`ясування заперечень проти позовних вимог;

3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів;

4) вирішення відводів;

5) визначення порядку розгляду справи;

6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Згідно п.8 ч.2 ст.197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд, зокрема, вирішує питання про призначення експертизи.

Призначаючи експертизу на стадії розгляду справи по суті, а саме на стадії з`ясування обставин справи та дослідження доказів, суд на указане уваги не звернув, чим порушив порядок розгляду справи. При цьому не навів об`єктивних причин на призначення експертизи на стадії підготовчого провадження.

Крім того, колегія суддів вважає зазначити таке.

Відповідно до ч.ч.3,4,5, ст.103 ЦПК України, при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Проте, ставлячи питання про призначення експертизи суд не постановив на обговорення питання щодо обрання експертної установи в якій вона буде проводитись, не з`ясував думку учасників справи щодо переліку питань, які потребують висновку експерта, а також судом покладено на позивача оплату за проведення експертизи, не з`ясувавши її думку з цього приводу.

Також, необхідно зазначити, що в матеріалах справи наявний висновок експертів за результатами проведення комплексного оціночно-земельного, оціночно-будівельного, будівельно-технічного та земельно-технічного дослідження №1938 від 17 жовтня 2016 року (а.с. 39-102 том 1).

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Відповідно до ч.2 ст.113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Отже, діючим цивільним процесуальним законодавством передбачено, що комплексна експертиза проводиться у разі з`ясування обставин з різних галузей знань, а повторна експертиза проводиться у тому разі, якщо висновок експерта визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності.

Однак, посилаючись на те, що висновок експертів є неповним, судом першої інстанції постановлено оскаржувану ухвалу, без постановлення будь - яких додаткових питань експертам.

Разом з тим, неповнота висновку може слугувати підставою для проведення додаткової експертизи, як то передбачено ч. 1 ст. 113 ЦПК України.

В свою чергу, повторна експертиза призначається, коли є сумніви щодо правильності висновку експерта пов`язаним з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи. Такі сумніви можуть виникати у суду в результаті оцінки сукупності доказів - при порівнянні висновків експерта з іншими отриманими доказами у справі.

Також, підставою призначення повторної експертизи є наявність істотних порушень процесуальних норм, які регламентують сам порядок призначення й проведення експертизи. Істотність таких порушень визначається з урахуванням обставин конкретної справи. Як правило, такими порушеннями є ті, які вплинули на обґрунтованість висновку: - наприклад, проведення експертизи особою, яка підлягає відводу з підстав, визначених законом, а також порушення чи обмеження прав сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, та інше.

Частиною 1 статті 104 ЦПК України визначено, що про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Обґрунтовуючи призначення повторної експертизи, суд зазначив лише те, що висновки не в повній мірі містять відповіді щодо предмету доказування у справі, не роз`яснивши в якій мірі чи частині висновків.

Тобто, всупереч положенням ч. 1 ст. 104 ЦПК України суд ухвалу не мотивував, не зазначив обставин, які викликають сумніви щодо правильності висновку експерта.

Враховуючи вищевикладене, ухвала суду не є законною та обґрунтованою, та враховуючи викладені порушення ухвала підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 376, 381-384 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 17 червня 2021 року - скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 08 жовтня 2021 року.

Головуючий

Судді