01.10.2021
Справа № 642/6072/21
Провадження № 2/642/2152/21
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 жовтня 2021 року м. Харків

Суддя Ленінського районного суду м. Харкова Гримайло А.М., розглянувши позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 , адвоката - Какосян Тамари Михайлівни, до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Державний реєстратор Печенізької районної державної адміністрації Харківської області Гаспарян Гамлет Аветікович, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Куксін Станіслав Юрійович, Харківська міська рада про скасування реєстрації державного реєстратора, визнання договорів купівлі-продажу недійними, витребування майна з чужого незаконного володіння та про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИВ:

08 вересня 2021 року до Ленінського районного суду м. Харкова надійшла зазначена позовна заява, в якій представник позивача просить постановити рішення, яким скасувати реєстрацію державного реєстратора, визнати договір купівлі-продажу недійсним, витребувати майно з чужого незаконного володіння та визнати право власності в порядку спадкування за законом.

Дослідивши позовну заяву суд вважає, що заяву згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України, слід залишити без руху, виходячи з наступного.

Згідно зі ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості. Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права власності» № 20 від 22.12.1995 р. зі змінами та доповненнями від 25.05.1998 р. визначено, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору.

Відповідно до вимог п. 9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України та роз`яснень, що містяться в постанові Пленуму ВСУ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно визначається з урахуванням дійсної вартості спірного майна.

Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Суд зазначає, що дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Тобто, ціна позову повинна бути визначена на момент пред`явлення позову з урахування грошової оцінки - об`єктивної ринкової вартості об`єкта.

Так, згідно довідки долученої до позовної заяви про найбільш вірогідну ціну нерухомого майна, вартість продажу житлового будинку літ. «А-1», загальною площею 42,2 м2, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , найбільш вірогідною сумою грошей, яку міг би отримати власник житлового будинку, станом на 27.07.2021 складає: 360000 грн.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання цивільного позову майнового характеру встановлена на рівні 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно п. 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо в позовній заяві об`єднано кілька самостійних вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою, то, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог. При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що представником позивача заявлено чотири позовні вимоги немайнового характеру, а саме про скасування реєстрації державного реєстратора; визнання недійсним договору купівлі-продажу чистки житлового будинку від 19 травня 2020 року № 1689, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Куксіним Станіславом Юрійовичем за змістом якого ОСОБА_2 передав, а ОСОБА_4 прийняв у власність Ѕ частку житлового будинку літ. «А-1» з надвірними будівлями АДРЕСА_1 ; визнання недійсним договору купівлі-продажу чистки житлового будинку від 19 травня 2020 року № 1690, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Куксіним Станіславом Юрійовичем за змістом якого ОСОБА_2 передав, а ОСОБА_3 прийняла у власність Ѕ частку житлового будинку літ. «А-1» з надвірними будівлями АДРЕСА_1 ; витребувати з незаконного володіння ОСОБА_4 та ОСОБА_3 будинок АДРЕСА_1 .

Крім того зі змісту позовної заяви вбачається, що представником позивача заявлено одну вимогу майнового характеру, а саме про визнання за ОСОБА_1 , право власності в порядку спадкування за законом.

Тому, з урахуванням викладеного позивачу необхідно було сплатити судовий збір за чотири позовні вимоги немайнового характеру у загальному розмірі 3632 грн. та судовий збір за одну вимогу майнового характеру у розмірі 3600 грн.

Однак при поданні позовної заяви позивачем сплачено судовий збір у розмірі лише 908 грн.

Отже, з урахуванням сплаченого позивачем судового збору у розмірі 908 грн., позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 2724 грн. та у розмірі 3600 грн.

Визначення позивачу розміру судового збору не буде перешкодою йому в доступі до правосуддя, оскільки останній в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ЦПК. Процесуальні дії судді чітко врегульовані нормами ЦПК, які повинні правильно розумітися сторонами і застосовуватися, починаючи з моменту пред`явлення позову до суду.

Представник позивача наведені вище норми законодавства не виконала, тому враховуючи вищенаведене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для виправлення недоліків.

Згідно з вимогами ч.1 ст.185 ЦПК України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, вважаю, що позивачам слід надати термін для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подачі позовної заяви, оформленої у відповідності до вимог ЦПК України.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.185, 260, 294, 318 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 , адвоката - Какосян Тамари Михайлівни, до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Державний реєстратор Печенізької районної державної адміністрації Харківської області Гаспарян Гамлет Аветікович, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Куксін Станіслав Юрійович, Харківська міська рада про скасування реєстрації державного реєстратора, визнання договорів купівлі-продажу недійними, витребування майна з чужого незаконного володіння та про визнання права власності в порядку спадкування за законом- залишити без руху, надавши позивачу строк десять днів з дня отримання копії даної ухвали, для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява вважається неподаною та повертається позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.М. Гримайло