ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

05 жовтня 2021 року м. Чернівці Справа № 718/469/20

Чернівецький апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Лисака І.Н., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Першотравневого районного суду м. Чернівці від 12 жовтня 2020 року у цивільній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Першотравневого районного суду м. Чернівці від 12 жовтня 2020 року позов ТОВ «Кредитні ініціативи» задоволено.

Не погоджуючись із ним ОСОБА_1 подала на нього апеляційну скаргу та заяву про поновлення строку на його апеляційне оскарження.

Ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 01.10.2021 року апеляційна скарга ОСОБА_1 залишалася без руху для усунення апелянтом невідповідності такої вимогам ст.356 ЦПК України, зокрема для зазначення своєї адреси, а також оплати судового збору.

Оскільки апеляційна скарга не містила відомостей щодо адреси апелянта, було відкладено вирішення питання щодо поновлення строків на апеляційне оскарження рішення, тому що ця обставина, як вважав суд апеляційної інстанції, впливала на правильність вирішення порушеного питання.

На її виконання ОСОБА_1 подано нову редакцію апеляційної скарги із зазначенням власної адреси, а також повторне клопотання про зменшення судового збору з додатками. В обґрунтування заяви апелянт посилається на поважність причин пропуску строку, а саме зазначає, що з рішенням від 12.10.2020 року вона ознайомилася 14.09.2021 року, 16.09.2021 року подала заяву про перегляд заочного рішення, яка ухвалою Першотравневого районного суду м. Чернівці від 16.09.2021 року повернута заявнику.

Вирішуючи питання щодо поновлення строку на апеляційне оскарження, суд виходить з наступного.

Стаття 354 ЦПК України передбачає, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи,

Провадження №22-ц/822/1011/21

зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Згідно із ч.3 ст.357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст.354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім наведеного, відповідно до пунктів 6, 7 ч.2 ст.43 ЦПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строк та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Частиною 1 ст.44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.4 ст.12 ЦПК України).

В силу ч.5 ст.272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

У відповідності до п.4 та п.5 ч.6 вказаної статті днем вручення судового рішення є, крім іншого: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Згідно ч.1 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_3 будучи уповноваженою від імені учасника справи ОСОБА_1 за дорученням (а.с.58) в заяві, направленої до Кіцманського районного суд Чернівецької області від 23.04.2020 року (а.с.44-45) і яка ним була прийнята, повідомила суд про адресу ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 .

Таку саму адресу підтвердила сама апелянт ОСОБА_1 , усуваючи недоліки апеляційної скарги. Жодних інших повідомлень від ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про зміну місця проживання до суду не надходило, що приймається судом як вірна відома суду адреса учасника справи.

На виконання вимог щодо вручення копії судового рішення судом 05.11.2020 року направлено на відому суду адресу ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) повний текст рішення, однак конверт повернувся з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.166-167).

Таким чином, аналіз пп.4-5 ч.6 ст.272 ЦПК України дає підстави суду апеляційної інстанції зробити висновок, що днем вручення ОСОБА_1 оскаржуваного судового рішення є дата відмітки відділення поштового зв`язку про відсутність адресата за вказаною адресою, а саме 23.12.2020 року.

Таким чином, твердження апелянта про належне ознайомлення із оскаржуваним рішенням 14 вересня 2021 року спростовується матеріалами справи та вимогами процесуального закону.

Разом з тим, апеляційний суд зазначає, що право суду на поновлення строку не є безмежним.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. При цьому, Європейський суд з прав людини зазначив, що немає порушення права на доступ до правосуддя, якщо заявники не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 18.11.2010 року у справі «Мушта проти України» зазначено: «право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак, такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані».

Частиною 3 ст.357 ЦПК України, крім іншого, передбачено, що апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо підстави, наведені у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

За наведеного суд апеляційної інстанції доходить висновку, що обставини, зазначені в заяві про поновлення строку, суперечать матеріалам справи, не відповідають вимогами процесуального закону, отже є неповажними, а тому заявнику слід вказати інші поважні підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження з урахуванням встановлених цією ухвалою обставин.

Що стосується розгляду повторного клопотання про зменшення розміру судового збору, то суд апеляційної інстанції вказує наступне.

Так, ст.8 ЗУ «Про судовий збір» та ст.136 ЦПК України передбачають можливість за заявою сторони у справі відстрочити, розстрочити, зменшити або звільнити таку від сплати судового збору в залежності від майнового стану.

Однак, судом апеляційної інстанції вже вирішувалося питання щодо зменшення судового збору та ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 01.10.2021 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про зменшення судового збору за подання апеляційної скарги було відмовлено з причин недоведеності незадовільного майнового стану.

Підстави для зменшення розміру судового збору у попередній заяві не знайшли свого підтвердження через недоведеність обставини незадовільного майнового стану заявника.

Тобто, заявлена підстава незадовільного майнового стану не знайшла свого підтвердження, а повторний розгляд такого клопотання і прийняття нового висновку, який суперечитиме попередньому, не передбачено чинним цивільним процесуальним законом, про те не є перешкодою для заявлення інших підстав та зазначення нових обставин для отримання пільг щодо сплати судового збору у способи, передбачені ст.136 ЦПК України.

В силу п.1 ч. 2 ст.44 ЦПК України суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, крім іншого, подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, що спрямовані на перешкоджання виконання судового рішення.

Необмежене подання аналогічних клопотань на предмет встановлення незадовільного майнового стану для підтвердження виключно підстави зменшення розміру судового збору із новими доказами, за яким вже прийнято судом рішення, свідчить про затягування вирішення питання щодо відкриття апеляційного провадження, є спробою з`ясувати позицію суду з конкретного питання та схилити його прийняти нові докази, які на виконання покладеного на заявника процесуальним законом обов`язку доказування повинні були бути подані з першим клопотанням і без зазначення об`єктивних причин неможливості подання їх раніше, - є зловживанням процесуальними правами.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ч.3 ст.44 ЦПК України).

Оскільки за загальним правилом цивільного процесу залишення заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню, що в даному випадку не допускається, апеляційний суд вважає за необхідне повернути клопотання заявнику.

В силу ч.2 ст.127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи те, що клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження задоволенню не підлягає, а апелянтом недоліки апеляційної скарги в повній мірі не усунуто, суд вважає за необхідне довести до скаржника обставину повернення повторного клопотання про зменшення розміру судового збору, та продовжити йому строк для усунення недоліків апеляційної скарги, які були зазначені в ухвалі Чернівецького апеляційного суду від 01.10.2021 року щодо сплати судового збору.

За наведених обставин, апеляційну скарги ОСОБА_1 слід залишити без руху з наданням строку 10 днів з дня отримання ухвали для усунення зазначених вище недоліків, а саме подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних причин такого пропуску, а також продовжити строк оплати судового збору у визначеному порядку та розмірі.

Згідно ч.2 ст.357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст.185, 356-357 ЦПК України, апеляційний суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Першотравневого районного суду м. Чернівці від 12 жовтня 2020 року залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали, про що повідомити апелянта.

Повторне клопотання ОСОБА_1 про зменшення судового збору повернути останній та продовжити строк сплати судового збору до спливу десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У випадку невиконання вимог щодо подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження з обґрунтуванням поважності причин пропуску, особі, яка подала апеляційну скаргу, буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

У випадку невиконання інших зазначених вимог у встановлений строк будуть застосовані наслідки, передбачені ч.3 ст.185 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя підпис /Лисак І.Н./