КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа №756/3091/21 Головуючий у І інстанції Тиха О.О.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2021 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

судді-доповідача Голуб С.А.,

суддів: Ігнатченко Н.В., Таргоній Д.О.,

за участі секретаря судового засідання Сакалоша Б.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 02 червня 2021 року про відмову в поновленні процесуального строку та залишення клопотання без розгляду у справі за позовом ОСОБА_1 до Київського міського центру зайнятості, третя особа: Оболонська філія Київського міського центру зайнятості, про стягнення недоплаченої суми вихідної допомоги, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, моральної шкоди, визнання недійсним вкладишу до трудової книжки та зобов`язання видати новий вкладиш до трудової книжки,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду першої інстанції з вказаним позовом та просила суд стягнути з відповідача на свою користь недоплачену суму вихідної допомоги у розмірі 798,72 грн.; середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні у розмірі 22 774,24 грн. із розрахунку станом на 28.02.2021; моральну шкоду у розмірі 15 000 грн.; визнати недійсним вкладиш до трудової книжки серії НОМЕР_1 , виданий Київським міським центром зайнятості та зобов`язати Київський міський центр зайнятості видати їй новий вкладиш до трудової книжки серії НОМЕР_2 , у якому у Розділ «Відомості про роботу» внести відомості про роботу у Київському міському центрі зайнятості у період з 24 березня 2004 року по 05 січня 2021 року, а також стягнути з відповідача витрати по сплаті судового збору.

Під час судового розгляду справи, 31 травня 2021 року від позивача надійшла заява про призначення у справі судової технічної експертизидокументу з клопотанням про визнання поважною причину пропуску подання заяви про призначення експертизи.

Клопотання обґрунтовано тим, що позивачка лише 25 травня 2021 року при детальному огляді вкладишу до трудової книжки на титульному листі вкладишу помітила сліди підчистки, що свідчить про підроблення документу.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 02 червня 2021 року ОСОБА_1 було відмовлено у поновленні процесуального строку для подання заяви про призначення судової експертизи.

Заяву ОСОБА_1 про призначення судової технічної експертизи документу залишено без розгляду.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи в порядку загального позовного провадження відмовлено.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

В доводах апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції обґрунтував відмову про призначення експертизи встановленням незрозумілого строку позивачу для виявлення підчистки у даті видачі вкладишу до своєї трудової книжки, а саме з дати звільнення 05 січня 2021 року по дату подання позовної заяви 26 лютого 2021 року. Позивачка при написанні позову і підготовці доказів для надання до суду навіть не мала уяви про те, що у її трудовій книжці крім неправильно заповнених розділів, ще й буде мати місце підчистка у даті видачі вкладишу. Цей факт був виявлений випадково, отже не було і не могло бути конкретної дати виявлення підчистки у документі, оскільки позивачка не є спеціалістом з визначення підчисток у документах . Крім того ЦПК України не встановлено конкретного періоду часу для виявлення підчисток у документах.

На підставі викладеного в апеляційній скарзі, ОСОБА_1 просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу суду першої інстанції та передати справу на продовження розгляду до суду першої інстанції.

В порядку визначеному ст. 360 ЦПК України та в межах строку наданого судом апеляційної інстанції на адресу Київського апеляційного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу від Київського міського центру зайнятості, в якому зазначено, що оскаржувана ухвала суду постановлена з дотриманням норм процесуального права та не може бути скасована з підстав, що зазначені в апеляційній скарзі.

ОСОБА_1 в судовому засіданні апеляційну скаргу підтримала та просила суд її задовольнити.

Представник Київського міського центру зайнятості - Казьмірова С.К. в судовому засіданні заперечувала проти задоволення апеляційної скарги.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги доходить висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, враховуючи таке.

Відмовляючи в поновленні строку та залишаючи заяву ОСОБА_1 про призначення у даній справі судової експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що відсутні правові підстави для поновлення пропущеного процесуального строку, а тому клопотання подане поза межами такого строку залишається без розгляду.

Відмовляючи в задоволенні заяви про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, суд першої інстанції виходив з того, що враховуючи малозначність справи підстави для переходу до розгляду справи за правилами загального позовного провадження відсутні.

Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками суду першої інстанції враховуючи таке.

Відповідно до положень ст. 83 ЦПК України відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Відповідно до ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч. 2, 4 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 15 березня 2021 року було відкрито спрощене позовне провадження, перше судове засідання призначено на 14 квітня 2021 року та яке в подальшому було відкладено на 14 травня 2021 року, у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному.

У судовому засіданні, яке відбулося 14 травня 2021 року, позивач ОСОБА_1 будь-яких клопотань не заявляла, що підтверджується протоколом судового засідання від 14 травня 2021 року.

31 травня 2021 року на адресу суду першої інстанції ОСОБА_1 подала клопотання про призначення судової технічної експертизи документа та одночасно порушувала питання про поновлення строку на звернення до суду з таким клопотанням, посилаючи на те, що до 25 травня 2021 року їй не було відомо про підробку у вкладиші до трудової книжки.

Статтею 222 ЦПК України визначено, що під час відкриття справи для розгляду по суті головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Відповідно до ст. 279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Аналіз наведених норм права дає підстави вважати, що учасники справи мають право подати до суду клопотання по суті спору до початку першого судового засідання, якщо інше не було встановлено судом під час відкриття провадження у справі.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач до початку першого судового засідання, яке відбулося 14 травня 2021 року, не скористалась своїм процесуальним правом на подання клопотання про призначення у справі судової експертизи, як і не зазначила поважних причин пропуску строку, які об`єктивно унеможливили подання такого клопотання до суду першої інстанції в межах процесуальних строків.

Таким чином суд першої інстанції дійшов вірного висновку, про те, що подане позивачем клопотання про призначення судової експертизи підлягає залишенню без розгляду.

Щодо відмови в задоволенні клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Так, відповідно до ст. 276 ЦПК України клопотання позивача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження подається у письмовій формі одночасно з поданням позовної заяви або може міститися у ній. Таке клопотання має стосуватися розгляду в порядку спрощеного позовного провадження всієї справи і не може стосуватися лише певної частини позовних вимог, інакше суд не приймає його до розгляду, про що зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно з ч. 7 ст. 279 ЦПК України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 не зверталась до суду першої інстанції з клопотанням про розгляд справи в порядку загального позовного провадження одночасно зі зверненням до суду з позовом, а тому у суду апеляційної інстанції відсутні підстави вважати висновки суду щодо відмови в задоволення такого клопотання є необґрунтованими.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявним в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно зі ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи викладені норми права та доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку, що оскаржувана ухвала суду постановлена з дотриманням норм процесуального права, а тому не підлягає скасуванню судом апеляційної інстанції з підстав, що зазначені в апеляційній скарзі, таким чином апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу суду першої інстанції - залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 83, 126, 127, 222, 276, 279, 284, 285, 367, 368, 374, 375 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 02 червня 2021 року про відмову в поновленні строку та залишення клопотання без розгляду у даній справізалишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 29 вересня 2021 року.

Суддя-доповідач

Судді: