Ухвала

06 жовтня2021року

м. Київ

справа № 405/7111/19-ц

провадження № 61-10591св21

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Ступак О. В. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Яремка В. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 20 серпня 2020 року у складі судді Шевченко І. М., та постанову Кропивницького апеляційного суду від 26 травня 2021 року у складі колегії суддів: Письменного О. А., Голованя А. М., Дьомич Л. М.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і рішень судів першої та апеляційної інстанцій

У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Свої вимоги позивач обґрунтовував тим, що після смерті його рідної сестри ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишилося спадкове майно, яке складається із житлового будинку АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житловий будинок. За життя ОСОБА_6 хотіла заповісти йому вказаний будинок, але не встигла. Заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк подати не мав можливості через тривале лікування онкологічного захворювання. Інші спадкоємці другої черги за законом заяви про прийняття спадщини не подавали. При зверненні до нотаріуса, йому надана відповідь про те, що він пропустив шестимісячний строк, передбачений законом для подачі заяви про прийняття спадщини та запропоновано звернутися з позовом до суду. При підготовці документів для звернення до суду, він отримав Витяг із державного реєстру речових прав на нерухоме майно та дізнався про те, що ОСОБА_7 спадкоємцем четверги черги за законом, одержав свідоцтво про право власності на спадкове майно 20 липня 2016 року. ОСОБА_7 знав про те, що у померлої ОСОБА_6 є брати та сестра, знав про його тяжке захворювання, проте у заяві про прийняття спадщини вказав, що він є єдиним спадкоємцем.

Посилаючись на викладене, ОСОБА_1 просив визначити йому додатковий строк, достатній для подачі заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті рідної сестри ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на два місяці.

Рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда від 20 серпня 2020 року позов ОСОБА_1 задоволено. визначено ОСОБА_1 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті рідної сестри ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на два місяці, починаючи з дня набрання рішенням законної сили. Вирішено питання розподілу судових витрат.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив із того, що позивач не відмовився від прийняття спадщини та звернувся до нотаріальної контори із заявою про її прийняття,є учасником ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС у 1986 році (категорія 2), що пов`язане з наступним онкологічним захворюванням, що підтверджується доданим посвідченням, у 2015 році йому проведена операція, з 2016 року перебував у радіологічному відділенні онкологічного диспансеру на стаціонарному лікуванні, що підтверджується епікризами, не мав можливості особисто подати заяву про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк.

Постановою Кропивницького апеляційного суду від 26 травня 2021 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Залишаючи вказане судове рішення без змін, суд апеляційної інстанції виходив із того, що тривала хвороба позивача викликала істотні труднощі для вчинення ним дій з подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті рідної сестри.

Короткий зміст та узагальнюючі доводи касаційної скарги, позиції інших учасників справи

У червні 2021 року ОСОБА_2 подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 20 серпня 2020 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 26 травня 2021 року в якій просить скасувати вказані судові рішення та ухвалити нове рішення, яке відповідатиме вимогам чинного законодавства, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права. Зокрема, заявник у касаційній скарзі зазначає, що суди попередніх інстанцій в оскаржуваних судових рішеннях не врахували висновки щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладені у постанові Верховного Суду від 18 січня 2018 року у справі № 198/476/16-ц та у постанові Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року справа № 6-85цс12 та від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15.

У липні 2021 року ОСОБА_2 подала до суду клопотання у якому просила витребувати оригінали довідок з лікарень, де лікувався ОСОБА_1 .

Свої вимоги обґрунтовує тим, що у копіях довідок, що містяться у матеріалах справи погано видно дати перебування позивача на лікуванні.

Разом із тим, вказане клопотання не підлягає задоволенню, оскільки відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи у касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Верховний Суд є судом права, а не факту, і, діючи у межах повноважень та порядку, визначених частиною першою статті 400 ЦПК України, не може встановлювати обставини справи, збирати й перевіряти докази та надавати їм оцінку.

У вересні 2021 року ОСОБА_1 подав відзив на касаційну скаргу згідно з яким, ОСОБА_7 шахрайським шляхом отримав право на спадщину, написавши у нотаріальній конторі заяву про відсутність інших спадкоємців.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 18 серпня 2021 року відкрито касаційне провадження у справі, витребувано матеріали цивільної справи, надано строк для подання відзиву на касаційну скаргу.

22 вересня 2021 року справа надійшла до суду касаційної інстанції.

Позиція Верховного Суду

Згідно із частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини п`ятої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, суд вважає за необхідне призначити справу до судового розгляду.

Керуючись статтями 401, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, за касаційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 20 серпня 2020 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 26 травня 2021 року призначити до судового розгляду на 20 жовтня 2021 року колегією у складі п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:О. В. Ступак
І. Ю. Гулейков В. В. Яремко