Провадження № 2/127/4397/21
ВІННИЦЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

про забезпечення позову

04 жовтня 2021 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Гуменюк К.П., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

в с т а н о в и в :

До Вінницького міського суду Вінницької області звернулась ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

30 вересня 2021 року ОСОБА_1 було подано заяву про забезпечення позову, в якій остання просила суд:

1). Накласти арешт на майно, право власності на яке зареєстровано за відповідачем, а саме на:

- квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 43,3 м.кв., житловою площею 22,3 м.кв.;

- гараж № НОМЕР_1 загальною площею 26,3 м.кв. в Гаражно-будівельному кооперативі «Подоляночка» за адресою: АДРЕСА_2 ;

- гараж № НОМЕР_2 загальною площею 26,3 м.кв. в Гаражно-будівельному кооперативі «Подоляночка» за адресою: м. Вінниця, вул. Пирогова, 109 А.

2). Заборонити доступ відповідачу, а також будь-яким іншим особам, які наділені відповідними повноваженнями діяти від імені відповідача до грошових коштів, які зберігаються в індивідуальному банківському сейфі, яким користується відповідач згідно договору укладеному ним з АТ «Державний ощадний банк України».

Вимоги заяви мотивовано тим, що ОСОБА_1 до Вінницького міського суду Вінницької області було подано позовну заяву до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

З 12 липня 2013 року по даний час сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі, проте їхні відносини значно погіршилися, вони не проживають разом.

Під час шлюбу за спільні сімейні кошти позивачем та відповідачем було придбано декілька об`єктів рухомого та нерухомого майна.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебувають в процесі розірвання шлюбу.

Позивач зазначає, що відповідач займається підготовкою пакету документів для відчуження (переоформлення) їхнього спільно нажитого майна на іншу особу. ОСОБА_2 неодноразово погрожував ОСОБА_1 , що саме він є власником майна і розпорядиться майном на власний розсуд.

Крім того, відповідач має одноособовий доступ до спільних сімейних коштів розміщених ним в орендованій ячейці (сейфі) в АТ «Державний ощадний банк України».

Позивач вважає, що у випадку відмови суду в застосуванні заходів забезпечення позову, відповідач зможе відчужити спільно нажите майно, що унеможливить виконання рішення суду.

У зв`язку із вказаними обставинами заявник звернулась до суду із даною заявою.

Дослідивши матеріали заяви, суд приходить до висновку, що вимоги щодо забезпечення позову підлягають до часткового задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно із ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно пп. 1, 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих заявником на підтвердження своїх вимог, саме пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (стаття 89 ЦПК України).

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму ВСУ № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

При розгляді заяви про забезпечення позову, суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 Рішення по справі «Шмалько проти України» право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін. Таким чином, невжиття заходів забезпечення позову, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на до доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_3 належить ОСОБА_2 на праві приватної власності, що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 277054490 від 28 вересня 2021 року.

Крім того, з вищевказаної Інформаційної довідки вбачається, що ОСОБА_2 на праві приватної власності належить гараж № НОМЕР_1 загальною площею 26,3 м.кв. в Гаражно-будівельному кооперативі «Подоляночка» за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до довідки, виданої Гаражно-будівельним кооперативом «Подоляночка», ОСОБА_2 є членом ГБК «Подоляночка», являється власником гаража № НОМЕР_2 у даному кооперативі.

На підставі вищевикладеного, дослідивши матеріали справи, приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості вимог щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, суд дійшов висновку, що вимоги заяви про забезпечення позову, в частині накладення арешту на квартиру та гаражі АДРЕСА_4 та АДРЕСА_5 , є обґрунтованими, законними та співмірними щодо ціни позову, оскільки невжиття заходів забезпечення позову може зробити неможливим виконання рішення суду у випадку його постановлення на користь позивача, а відтак й порушить права позивача на судовий захист.

При цьому суд зазначає, що вжиття заходів забезпечення позову не порушує принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, оскільки мета забезпечення позову це негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання рішення, а також перешкоджання завдання шкоди позивачу.

Відмовляючи у задоволенні вимоги заяви про забезпечення позову в частині заборони доступу відповідачу, а також будь-яким іншим особам, які наділені відповідними повноваженнями діяти від імені відповідача до грошових коштів, які зберігаються в індивідуальному банківському сейфі, яким користується відповідач згідно договору укладеному ним з АТ «Державний ощадний банк України», суд виходив з того, що у матеріалах справи відсутні будь-які докази того, що ОСОБА_2 орендовано у АТ «Державний ощадний банк України» індивідуальний банківський сейф та що у вказаному сейфі зберігаються кошти відповідача.

Таким чином, враховуючи наведені вище обставини, суд вважає, що заява про забезпечення позову підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149-153 ЦПК України, суддя,

п о с т а н о в и в :

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, право власності на яке зареєстровано за ОСОБА_2 , а саме на:

- квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 43,3 м.кв., житловою площею 22,3 м.кв.;

- гараж № НОМЕР_1 загальною площею 26,3 м.кв. в Гаражно-будівельному кооперативі «Подоляночка» за адресою: АДРЕСА_2 ;

- гараж № НОМЕР_2 загальною площею 26,3 м.кв. в Гаражно-будівельному кооперативі «Подоляночка» за адресою: м. Вінниця, вул. Пирогова, 109 А.

В задоволенні решти вимог заяви відмовити.

Виконання ухвали доручити Центральному відділу державної виконавчої служби у місті Вінниці Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) (м. Вінниця, вул. Соборна, 15-А).

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Строк пред`явлення ухвали до виконання становить три роки.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Дані про стягувача: ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Дані про боржника: ОСОБА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Суддя Вінницького міського суду

Вінницької області К.П. Гуменюк