Справа № 355/496/21
Провадження № 2/355/574/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2021 року

Баришівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Червонописького В.С.,

секретаря судового засідання Котенко Л.О.,

розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому підготовчому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ :

Сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 18.02.1984.

Позивач ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що одруження з відповідачем виявилося невдалим, сім`я розпалася, тому подружні стосунки не підтримуються. Збереження родини стало неможливим через різні погляди на життя та майбутнє, відсутність спільних інтересів та мети в житті. На цьому грунті часто виникали сварки та суперечки, що негативно відображалося на психіці подружжя, та суперечить спільним інтересам. Відповідач тривалий час проживає з іншою жінкою, тому можливості на відновлення та збереження сім`ї не вбачає, тому примирення неможливе.

Враховуючи наведене, позивач просить суд розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 18.02.1984 (актовий запис № 01).

Ухвалою суду від 07.05.2021 відкрито провадження в цивільній справі та вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження з викликом сторін, призначено підготовче засідання на 17.05.2021. На підставі повідомлення Вищої ради правосуддя від 12.05.2021 суддю Коваленка К.В. тимчасово відсторонено від здійснення правосуддя. Згідно розпорядження керівника апарату Баришівського районного суду Київської області № 638 від 08.07.2021 проведено повторний автоматичний розподіл судових справ і дану справу розподілено судді Червонопиському В.С.. Підготовче судове засідання призначено на 16.09.2021.

16.09.2021 до суду надійшло клопотання позивача про розгляд справи без її участі. Позовні вимоги підтримала та просила задовольнити. Після розірвання шлюбу просить залишити дівоче прізвище ОСОБА_4 .

Також 16.09.2021 від відповідача до суду надійшло клопотання, в якому останній позовні вимоги визнає, просить справу розглянути без його участі.

Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Частиною 4 ст. 206 ЦПК України передбачено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з цим, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено з свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , зареєстрованого 18.02.1984 (актовий запис № 01)(а.с.8).

Позивач та відповідач спільного господарства не ведуть, та припинили сімейні відносини, клопотань про надання часу на примирення до суду від сторін не надходило, позивач наполягає на розірванні шлюбу, відповідач позов визнав.

Відповідно до ч.2 ст.104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Відповідно до ч.1 ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ст. 16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Судом встановлено, що причиною припинення шлюбно-сімейних відносин являється те, що подружжя перестало розуміти один-одного, ведуть різні бюджети, фактично припинили шлюбні стосунки, проживають окремо. Все це дає підстави вважати, що сім`я фактично розпалася і подальше її збереження стало неможливим. За таких обставин, збереження шлюбу вважають недоречним і неможливим, а призначення будь-яких строків на примирення недоцільним.

Відповідно до ч.3 ст.109 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про необхідність розірвання шлюбу подружжя, оскільки примирення між ними не можливе через небажання зберегти сім`ю. Суд вважає поважними причини розірвання шлюбу, зазначені позивачем, а подальше збереження шлюбу може суперечити інтересам подружжя.

За змістом ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до вимог ч. 8 ст. 294 ЦПК України у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається.

Позивач виявила бажання після розірвання шлюбу залишити дівоче прізвище ОСОБА_4 , а також судові витрати залишити по фактично понесеним.

Керуючись ст.ст. 109, 110, 112, 114 СК України, ст.ст. 12, 13, 81, 263-265 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянкою України, та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянином України, який зареєстрований 18 лютого 1984 року Лук`янівською сільською радою Баришівського району Київської області (актовий запис № 01) - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати по справі в сумі 908 (дев`ятсот вісім) гривень 00 коп.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 дівоче прізвище ОСОБА_4 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду через Баришівський районний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.ЧЕРВОНОПИСЬКИЙ