печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" вересня 2021 р. Суддя Печерського районного суду м. Києва Хайнацький Є.С. перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 про визнання потерпілим,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить: в 72 години розглянути позовну заяву, визнати його потерпілим, викликати в судове засідання Генерального прокурора, викликати в судове засідання свідків можливого вчинення, на думку позивача, окремими суддями та керівником апарату Печерського районного суду м. Києва кримінальних правопорушень. Вказана позовна заява зареєстрована в порядку цивільного судочинства та передана для розгляду судді Хайнацькому.

Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною.

Перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 з доданими до неї матеріалами, судом встановлено наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Так, зміст позовних вимог ОСОБА_1 сформульовано некоректно, останнім не зазначено осіб відповідачів, що позбавляє суд встановити підсудність даної позовної заяви Печерському районному суду м. Києва, вимоги позовної заяви та її обґрунтування є суперечливими. В позовній заяві ОСОБА_1 акцентує увагу на вчиненні злочинів, у зв`язку з чим йому було завдано матеріальну шкоду. При цьому, ОСОБА_1 у позовній заяві посилається на норми Кримінального процесуального кодексу України, зазначає предмет спору визнання його потерпілим, а також порушує питання про вчинення окремих слідчих дій.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 55 КПК України, потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди, а також адміністратор за випуском облігацій, який відповідно до положень Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" діє в інтересах власників облігацій, яким кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення. Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.

Відтак, вимога про визнання особи потерпілою стороною, а також порядок вчинення слідчих дій підлягають вирішенню у порядку, встановленому КПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Таким чином, оскільки судом встановлено, що заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, то у відкритті провадження слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись,ст.ст. 186, 258-263, 353, 354, пп. 15.5 п. 15 Розділу XIII «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України,-

УХВАЛИВ:

У відкритті провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 про визнання потерпілим - відмовити.

Роз`яснити позивачу, що відмова у відкритті не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва (а з початку функціонування Єдиної інформаційно-телекомунікаційної системи безпосередньо до апеляційного суду) - протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст судового рішення складений та підписаний суддею 06.09.2021 року

Суддя Є.С. Хайнацький