У Х В А Л А

24 вересня 2021 року

м. Київ

справа № 760/16783/15

провадження № 61-13331ск21

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротуна В. М. (суддя-доповідач), Бурлакова С. Ю., Червинської М. Є.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 23 січня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 06 травня 2021 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту та поділ майна та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 треті особи: публічне акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний банк», публічне акціонерне товариство «УкрСиббанк» про встановлення факту, визнання права власності, поділ майна, стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2015 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до

ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення та поділ майна.

ОСОБА_2 звернувся до суду із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1 , треті особи: публічне акціонерне товариство ПАТ «Перший Український Міжнародний банк» (далі - ПАТ «Перший Український Міжнародний банк»), публічне акціонерне товариство ПАТ «УкрСиббанк» (далі - ПАТ «УкрСиббанк») про встановлення факту, визнання права власності, поділ майна, стягнення коштів.

Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 23 січня 2020 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 06 травня

2021 року, позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту, поділ майна та зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: ПАТ «Перший Український Міжнародний банк», ПАТ «УкрСиббанк», про встановлення факту, визнання права власності, поділ майна, стягнення коштів задоволено частково.

Встановлено факт, що має юридичне значення, а саме те, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 проживали однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу

з 01 листопада 2007 року по 30 листопада 2010 року.

Визнано спільною сумісною власністю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 наступне майно: квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 47,00 кв. м, житловою площею 33,30 кв. м; грошові кошти в сумі

375 081, 08 грн.

У порядку поділу майна визнано за ОСОБА_1 право власності на: 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 , загальною площею

47,00 кв. м, житловою площею 33,30 кв. м; грошові кошти в сумі 185 540,54 грн.

У порядку поділу майна визнано за ОСОБА_2 право власності на: 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 , загальною площею

47,00 кв. м, житловою площею 33,30 кв. м; грошові кошти в сумі 185 540,54 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошові кошти в сумі 185 540,54 грн.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 3 897,60 грн судового збору.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 4 685,20 грн судового збору.

У задоволенні інших позовних вимог ОСОБА_1 та зустрічного позову

ОСОБА_2 відмовлено.

05 серпня 2021 року до Верховного Суду подано касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 23 січня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 06 травня 2021 року з пропуском строку на касаційне оскарження судових рішень.

Заявник порушує питання про поновлення строку на касаційне оскарження з посиланням на те, що постанову Київського апеляційного суду від 06 травня

2021 рокуотримано нею 26 липня 2021 року, на підтвердження викладених обставин до касаційної скарги додано копію розписки про видачу копії судового рішення.

Згідно з частинами першою, другою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Враховуючи те, що наведені підстави пропущення строку на касаційне оскарження є поважними, процесуальний строк підлягає поновленню.

Підставою касаційного оскарження вказаних судових рішень заявник зазначає неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме: застосування апеляційним судом в оскаржуваному рішенні норми права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду України

від 22 лютого 2017 року в справі № 6-17цс17, постанові Верховного Суду

від 25 листопада 2020 року в справі № 206/6957/15, постанові Верховного Суду

від 20 квітня 2021 року в справі № 569/933/18, постанові Верховного Суду

від 11 листопада 2020 року в справі № 466/6752/16-ц, постанові Верховного Суду

від 06 травня 2020 року в справі № 306/2111/15, постанові Верховного Суду

від 21 квітня 2021 року в справі № 214/3609/18, постанові Верховного Суду

від 27 червня 2018 року в справі № 619/894/16-ц, постанові Верховного Суду

від 05 грудня 2018 року в справі № 456/828/17, постанові Верховного Суду

від 16 грудня 2019 року в справі № 308/4390/18, постанові Верховного Суду

від 30 січня 2018 року в справі № 161/16891/15-ц, постанові Верховного Суду

від 25 березня 2020 року в справі № 446/155/16-ц, постанові Верховного Суду

від 18 липня 2018 року в справі № 758/824/17, постанові Верховного Суду

від 11 вересня 2019 року в справі № 766/4410/17 (пункт 1 частини другої статті

389 ЦПК України).

Крім того, заявник вказує на порушення судом норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, оскільки суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Касаційна скарга подана з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України.

Оскільки викладені в касаційній скарзі доводи викликають необхідність їх перевірки, слід відкрити касаційне провадження у даній справі та витребувати матеріали справи.

Керуючись статтями 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 23 січня 2020 року та постанови Київського апеляційного суду від 06 травня 2021 року.

Відкрити касаційне провадження у даній справі.

Витребувати із Солом`янського районного суду м. Києва цивільну справу

№ 760/16783/15 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту та поділ майна та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 треті особи: публічне акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний банк», публічне акціонерне товариство «УкрСиббанк» про встановлення факту, визнання права власності, поділ майна, стягнення коштів.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк,

який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Коротун

С. Ю. Бурлаков

М. Є. Червинська