Гребінківський районний суд Полтавської області
_______________________________________________________________ 528/626/21
УХВАЛА

Іменем України

04 жовтня 2021 р. м. Гребінка

Суддя Гребінківського районного суду Полтавської області Вітківський М.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 05.07.2021 року, -

в с т а н о в и в:

01 жовтня 2021 року до Гребінківського районного суду Полтавської області надійшла заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 05.07.2021 року, виданого Гребінківським районним судом Полтавської області про стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Лубнигаз» заборгованості за послуги з газопостачання у сумі 8774,34 грн. та судового збору 227,00 грн.

Заява обґрунтована тим, що заборгованість за спожитий природній газ в сумі 8774,34 грн сплачена боржником в повному обсязі. У зв`язку з цим просить скасувати виданий судовий наказ. Крім того, продовжити строк скасування судового рішення.

Дослідивши заяву про скасування судового наказу та додані до неї документи, суд приходить до наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів справи, 05 липня 2021 року Гребінківським районним судом Полтавської області видано судовий наказ, яким стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Лубнигаз» заборгованість за послуги з газопостачання в сумі 8 774 (вісім тисяч сімсот сімдесят чотири) грн 34 коп. та стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Лубнигаз», сплачений судовий збір в розмірі 227 (двісті двадцять сім) грн. 00 коп.

01 жовтня 2021 року боржник ОСОБА_1 звернувся до Гребінківського районного суду Полтавської області з заявою про скасування судового наказу від 05.07.2021 року.

Надаючи правову оцінку правовідносинам, що склалися, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 Цивільного процесуального кодексу України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно із ч. 1 ст. 126 Цивільного процесуального кодексу України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Частиною 1 ст. 127 встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Європейський суд з прав людини у справі «Христов проти України» (Khristov v. Ukraine, заява № 24465/04) рішення від 19.02.2009 року вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (див. справу «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [GC], № 28342/95, п. 61, ECHR 1999-VII).

Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмета спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини (див. справу «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-IX).

Поновлення строку на оскарження без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 копію судового наказу від 05.07.2021 року отримав 13.07.2021 року, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, а до суду з заявою про скасування судового наказу звертається 01.10.2021 року.

Отже, суд приходить до висновку, що заявник, будучи обізнаним про наявність судового наказу, у встановлений законом строк не скористався правом на подання заяви про скасування судового наказу, при цьому в своїй заяві взагалі не вказує на поважні причини пропуску строку для подання такої заяви.

Таким чином, з огляду на не встановлення судом поважності причин пропуску строку, у задоволенні заяви про поновлення строку необхідно відмовити.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 ЦПК України, заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Враховуючи вищевикладене, оскільки заява про скасування судового наказу подана після закінчення строку, встановленого ч. 1 ст. 170 ЦПК України та причини пропуску строку на звернення, визнані судом неповажними, суд приходить до висновку, що заява підлягає поверненню.

Згідно пункту 2 частини 1 статті 7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 було сплачено судовий збір у розмірі 113 грн. 50 коп. (квитанція № 11 від 01 жовтня 2021 року).

Оскільки, заяву про скасування судового наказу повернуто заявнику, суд вважає за необхідне повернути заявнику сплачений судовий збір у розмірі 113 грн. 50 коп.

На підстави вищевикладеного та керуючись ст.ст. 126, 127, 170, 171, 258-261 ЦПК України, суд-

постановив:

У поновленні строку на звернення із заявою про скасування судового наказу - відмовити.

Заяву про скасування судового наказу від 05.07.2021 року, виданого Гребінківським районним судом Полтавської області про стягнення з ОСОБА_1 на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Лубнигаз» заборгованості за послуги з газопостачання - повернути ОСОБА_1 .

Повернути ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), сплачений відповідно до квитанції № 11 від 01 жовтня 2021 року судовий збір у розмірі 113 (сто тринадцять) гривень 50 копійок.

Ухвала про повернення заяви позивачеві (заявникові) може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Гребінківський районний суд Полтавської області шляхом подачі апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Cуддя М. О. Вітківський