Справа № 2-219/11
Провадження № 2-зз/638/6/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення заяви без розгляду

28 вересня 2021 року Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді - Щепіхіної В.В.,

за участю секретаря - Рєзніка І.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву Акціонерного товариства "Альфа-Банк" про скасування заходів забезпечення позову,

УСТАНОВИВ:

16.12.2019 до Дзержинського районного суду м. Харкова надійшла заява Акціонерного товариства "Альфа-Банк" про скасування заходів забезпечення позову (головуючий суддя - Омельченко К.О.).

17.03.2021 року відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями на підставі розпорядження керівника апарату Дзержинського районного суду м. Харкова № 02-06/473 від 16.03.2021 справа №2-219/11 (номер провадження 2-зз/638/6/21) передана на розгляд судді Щепіхіній В.В. (фактично справа отримана суддею 18.03.2021).

Ухвалами суду від 25.06.2021 та 01.09.2021 визнано обов`язковою явку представника заявника Акціонерного товариства "Альфа-Банк" для дачі особистих пояснень.

У судові засідання, призначені на 08.04.2021, 14.05.2021 25.06.2021, 01.09.2021 та 28.09.2021 заявник не з`являвся, про час та місце розгляду заяви належним чином повідомлений, про наявність поважних причин своєї неявки відповідно до вимог ч.3 ст.131 ЦПК України суд не повідомив, заяви про розгляд справи без його участі не надав.

Крім того, інформація про дату розгляду справи була відображена на офіційному веб-порталі Судової влади України на сторінці Дзержинського районного суду м. Харкова «Список справ, призначених до розгляду».

Розгляд заяви про скасування заходів забезпечення позову регламентований ст. 158 ЦПК України.

Відповідно до ч.9 ст.10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до вимог ч.3 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин або повторно не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Як зазначено в правовому висновку Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (справа №6-24063 ск 15), незалежно від причини повторна неявка в судове засідання належним чином повідомленого позивача є підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

При цьому слід звернути увагу на те, що законодавець вказав, що позовна заява залишається без розгляду у разі повторної неявки позивача в судове засідання, незалежно від наявності поважних чи неповажних причин.

Крім того, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальним правами та неухильно виконувати свої процесуальні обов`язки.

Судом враховано, що в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10.07.1984 у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави-учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66, 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі «Смірнова проти України»).

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи те, що двічі явка заявника у судове засідання визнана обов`язковою, проте заявник не з`явився у жодне судове засідання, не направив до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, суд вважає за необхідне залишити заяву без розгляду.

Особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно (ч. 3 ст. 257 ЦПК України).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 223, 257, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Заяву Акціонерного товариства "Альфа-Банк" про скасування заходів забезпечення позову - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя В.В. Щепіхін