КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 вересня 2021 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Оніщук М.І.,

судді Шебуєва В.А., Крижанівська Г.В.,

секретар Ющенко Я.М.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 19 липня 2021 року про відмову у роз`ясненні ухвали Печерського районного суду м. Києва від 29 березня 2021 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві, Комунальне підприємство Київської міської ради "Київське міське бюро інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна" про визнання договору дарування нікчемним та застосування наслідків нікчемного правочину,

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві, Комунальне підприємство Київської міської ради «Київське міське бюро інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна» про визнання договору дарування від 18.04.2008 року, укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 нікчемним, застосування наслідків нікчемного договору дарування та скасування державної реєстрації права власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно на 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 .

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 29.03.2021 року у задоволенні позову відмовлено (т. 3, а.с. 246-249).

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 19.07.2021 року відмовлено у задоволенні заяви позивача про роз`яснення ухвали суду від 29.03.2021 року щодо того, чому в ухвалі про витребування доказів не зазначено про витребування витягу зі Спадкового реєстру щодо померлого ОСОБА_3 (т. 5, а.с. 92).

В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить ухвалу скасувати та задовольнити його заяву про роз'яснення ухвали (т. 6, а.с. 68-71).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 15.09.2021 року задоволено клопотання позивача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та програмного забезпечення «EasyCon».

Разом з тим, у судовому засіданні 21.09.2021 року проведення засідання в режимі відеоконференції не відбулося у зв`язку з тим, що на неодноразові дзвінки та запрошення суду щодо підключення позивачем засобів зв`язку для участі у судовому засіданні, остання вказаних дій не здійснила та на зв`язок не вийшла.

Крім того, номер засобів зв`язку, за яким позивач зареєстрована у системі "EasyCon", був поза межами досяжності.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини своєї неявки суд не сповістили.

Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 212 ЦПК України ризики технічної неможливості участі в відео конференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

За вказаних обставин, а також враховуючи положення ч.2 ст. 372 ЦПК України, судом апеляційної інстанції визнано за можливе розглянути справу за відсутністю учасників справи, оскільки їх неявка не перешкоджає апеляційному розгляду справи.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступних підстав.

Так, ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 10.08.2018 року про відкриття провадження у справі було витребувано докази, а саме: у Шостої Київської державної нотаріальної контори (01021 м. Київ, вул. Інститутська, 13-а) належним чином засвідчену копію спадкової справи № 137/05 дата заведення 05.03.2015 ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 на підставі клопотання позивача, зазначеного в уточненій позовні заяві (т. 1 а.с. 42) (т. 1 а.с. 128).

У своєму клопотанні позивач просила витребувати «у Шостої Київської державної нотаріальної контори спадкову справу № 137/05 дата заведення 05.03.2015 ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки вона та ОСОБА_3 в рівних частинах прийняли спадщину від їх батька ОСОБА_4 на підтвердження того, що 10 квітня 2008 року на ім`я ОСОБА_3 видано дублікат Свідоцтва про права на спадщину за законом замість втраченого та відомості до спадкового реєстру внесено реєстраційний запис, параметрами якого є реєстрація видачі дубліката свідоцтва про право на спадщину за законом. Номер у спадковому реєстрі 44472817 серія та номер нотаріального бланку ВКІ 336882 від 10.04.2008 року».

При цьому, як вбачається, необхідності у витребування відомостей зі Спадкового реєстру не було так, як позивач сама надала відповідний витяг зі Спадкового реєстру (т. 1 а.с. 69-70).

Крім того, як вірно зазначив суд першої інстанції, під час проведення підготовчого судового засідання позивач не заявляла клопотання про витребування витягу зі Спадкового реєстру, хоча мала відповідну можливість.

Звертаючись до суду з заявою про роз`яснення ухвали, позивач посилалася на те, що ухвала від 29.03.2021 року підлягає роз`ясненню в частині того,чому в ухвалі про витребування доказів не зазначено про витребування витягу зі Спадкового реєстру щодо померлого ОСОБА_3 .

Положеннями ч.ч. 1, 3 ст. 271 ЦПК України передбачено, що за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

За змістом зазначеної норми процесуального права, судове рішення має бути роз`яснено, у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неякісності резолютивної частини судового рішення.

Тобто, роз`яснення судового рішення - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

При цьому, суть роз`яснення судового рішення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові питання та вирішувати невирішені вимоги, а лише має роз`яснити положення ухваленого ним судового рішення, які нечітко ним сформульовані.

Разом з тим, як вбачається зі змісту заяви, питання, які просить роз`яснити заявник, не є підставою для роз`яснення судового рішення суду в розумінні положень ст. 271 ЦПК України.

У свою чергу, виходячи із системного тлумачення положень ст. 271 ЦПК України, механізм, визначений цією статтею, не може використовуватися, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє, наприклад, мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення сторони, а також особи, які не брали участі у справі, однак вважають, що ухвалене судом рішення стосується їх прав та інтересів, можуть оскаржити це судове рішення в апеляційному порядку.

Таким чином, при апеляційному розгляді справи порушень норм матеріального і процесуального права, які є підставою для скасування ухвали, в справі не виявлено.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Отже, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвали суду без змін.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 268, 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 19 липня 2021 року про відмову у роз`ясненні ухвали Печерського районного суду м. Києва від 29 березня 2021 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві, Комунальне підприємство Київської міської ради "Київське міське бюро інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна" про визнання договору дарування нікчемним та застосування наслідків нікчемного правочину - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складений 28 вересня 2021 року.

Суддя-доповідач М.І. Оніщук

Судді В.А. Шебуєва

Г.В. Крижанівська