Справа № 754/3966/21
У Х В А Л А

Іменем України

22 вересня 2021 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретаря судового засідання Микитюк А.В.,

представника позивача Юзипчука М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 06.07.2021 року по справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ :

Заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 06.07.2021 було задоволено позов Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк», стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» суму заборгованості за кредитним договором № б/н від 06.07.2017 року в загальному розмірі 266 556, 22 грн., та витрати по сплаті судового збору в розмірі 3 998, 34 грн.

07.09.2021 року від відповідача ОСОБА_1 надійшла заява про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва № 754/3966/21 від 06.07.2021 року. Заява обґрунтована тим, що позивачем не доведено видачі кредиту та розміру заборгованості загального та по її складовим (основному боргу, процентам, неустойці). Позивачем не надано належних та допустимих доказів видачі позичальнику кредиту у заявленій сумі, а саме: не було надано кредитного договору, меморіальний ордер чи інший первинний бухгалтерський документ, що підтверджує перерахування кредитних коштів на рахунок Позичальника, рішення Банку про встановлення відповідачеві кредитного ліміту (не довідку, а саме рішення, ким і коли воно прийняте, ким затверджене), заяву на видачу готівки з позичкового рахунку Позичальника чи будь-яких інших про отримання Позичальником коштів Банку, і саме за кредитним договором, а не просто за договором про надання банківських послуг. Позивачем надано Виписку по рахунку, з якої на думку відповідача можливо встановити дійсні обставини справи. Позивач сам надав суду разом із позовною заявою Анкету-заяву яка була погоджена відповідачем 06.07.2017 р. та Паспорт споживчого кредиту, який був погоджений Відповідачем 23.06.2018 р., проте даним Паспортом не передбачено дозвіл Позивачу на односторонню зміну умов кредитування та визначено розміри ставок відсотків (базова відсоткова ставка складає 37,2% річних) та інших платежів. Водночас, АТ КБ «ПриватБанк» надав до суду Розрахунок заборгованості, який не відповідає погодженим з Відповідачем Умовам кредитування та доводить неодноразові їх зміни. Нарахування процентів не суму позики, а процентів на проценти, процентів на пеню, взагалі не передбачене законом. Розрахунок є математично хибним і суперечить ст. 1048 ЦК України (проценти на суму позики, а не проценти на проценти). Витяг з Тарифів Позивача, який не був погоджений з відповідачем та Розрухунок про списання відсотків за прострочення виконання зобов`язання у базовому розмірі 3,1% на місяць та збільшеному розмірі 6,2% на місяць від загальної суми заборгованості суперечать нормам Закону та є недобросовісною підприємницькою практикою. Як наглядно видно з розрахунку, позивачем систематично допускались списання відсотків у різних сумах, які додавались до суми використаного кредиту та згодом відсотки за наступний період нараховувалась із врахуванням сум раніше списаних штрафних санкцій, що не передбачено законом. На це вказує щомісячно збільшувана сума нарахованих відсотків, що при незмінності суми основного боргу і процентної ставки бути не може: 29.11.2019 р. списання відсотків за листопад - 6 222,83 грн.; 31.12.2019 р. списання відсотків за грудень - 7099,91 грн.; 31.01.2020 р. списання відсотків за січень - 7111, 34 грн., тощо. Зарахування до суми основного боргу процентів та штрафних санкцій, нарахування надмірних відсотків за прострочення виконання зобов`язання на всю суму боргу (а не тільки «тіло кредиту») у різних розмірах 3,1 і 6,2% та їх включення у позові до тіла кредиту для приховування їх реального розміру від суду (оскільки тіло кредиту не може перевищувати розмір кредитного ліміту, фактично отриманих/використаних відповідачем кредитних коштів), не відповідає також засадам цивільного законодавства, справедливість, добросовісність та розумність. Проте, Позивачем було підвищено розмір відсоткової ставки за кредитом та допущено нарахування відсотків не на тіло кредиту, а на загальний розмір заборгованості, до якої входили нараховані раніше відсотки. Випискою за кредитним рахунком підтверджено що весь час користування картою з відповідача списувались комісії, про які відповідач вперше дізнався отримавши документи щодо даного позову і згоди на їх списання Банком у відповідача отримано не було. Встановлені Банком комісії та інші похідні платежі за користування кредитом не можуть сумуватись до розміру заборгованості та бути стягнуті Судом ні як «комісії», ні зараховані до «основного боргу» чи «процентів». Надані позивачем Правила надання банківських послуг ПриватБанку, з огляду на їхмінливий характер, не можна вважати складовою кредитного договору й щодо будь-яких інших встановлених ними нових умов та правил, чи можливості використання банком додаткових заходів, які збільшують вартість кредиту, чи щодо прямої вказівки про збільшення прав та обов`язків кожної із сторін, якщо вони не підписані та не визнаються позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені, як у даному випадку - в анкеті-заяві позичальника, яка безпосередньо підписана останньою і лише цей факт може свідчити про прийняття позичальником запропонованих йому умов та приєднання як другої сторони до запропонованого договору. Таким чином, на думку відповідача у даній справі достатня сукупність підстав для скасування заочного рішення.

У судовому засіданні представник позивача заперечував щодо скасування заочного рішення, посилаючись на необґрунтованість поданої заяви.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про розгляд справи сповіщався належним чином.

Згідно вимог ч.1 ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи відповідач був своєчасно і належним чином повідомлений про розгляд судом цивільної справи за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» про стягнення заборгованості, про що свідчить відмітка про вручення поштового повідомлення, при цьому будучи належним чином обізнаним з матеріалами позовної заяви, процесуальним правом на подачу відзиву у встановлений судом строк не скористався.

Заявником не надано суду належних доказів на підтвердження поважності причин не подання ним відзиву на позов і доказів, які могли б привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни, тобто такі докази, які, якби були відомі суду при розгляді справи, то призвели б до ухвалення іншого рішення.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення суду від 06.07.2021 року.

На підставі викладеного та керуючись ст. 288 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 06.07.2021 року по справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються в апеляційну скаргу на рішення суду.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Суддя: