Справа пр. № 2/756/5581/21
У Х В А Л А

28 вересня 2021 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Андрейчук Т.В., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору,- ОСОБА_3 , про визнання нерухомого майна об`єктом спільної сумісної власності, виділення частки майна в натурі, -

в с т а н о в и в :

Позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору,- ОСОБА_3 , про визнання нерухомого майна об`єктом спільної сумісної власності, виділення частки майна в натурі ухвалою судді Оболонського районного суду м. Києва Андрейчука Т.В. від 02 серпня 2021 року була залишена без руху відповідно до ст. 185 ЦПК України, оскільки позивачем не дотримано вимог ст. 175,177 ЦПК України.

Позивач у своїй позовній заяві просив визнати об`єктом спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_2 та ОСОБА_3 таке нерухоме майно: квартиру загальною площею 103,90 кв м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; машиномісце площею 20,5 кв.м, за адресою: АДРЕСА_2 , гараж НОМЕР_1 ; нежитлове приміщення загальною площею 128,8 кв.м за адресою: АДРЕСА_3 ; нежитлове приміщення площею 100,2 кв.м за адресою: АДРЕСА_4 ; виділити в натурі на користь ОСОБА_2 для звернення стягнення таке майно: Ѕ частину квартири площею 103,90 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; Ѕ частини машиномісця площею 20,5 кв.м за адресою: АДРЕСА_5 ; Ѕ частину нежитлового приміщення площею 128,8 кв.м за адресою: АДРЕСА_3 ; Ѕ частину нежитлового приміщення площею 100,2 кв.м за адресою: АДРЕСА_4 .

Так, відповідно до п. п. 3, 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Підпунктом а) п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 1995 року № 20 "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" визначено, що під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Таким чином, ОСОБА_1 слід було вказати ціну позову, виходячи з дійсної вартості нерухомого майна, на яке він просить визнати право спільної сумісної власності, з посиланням на докази на підтвердження зазначених обставин (зокрема, звіт про оцінку вартості нерухомого майна станом на 2021 рік).

П. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908,00 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (11350,00 грн).

ОСОБА_1 хоч і додає до позовної заяви квитанцію про сплату судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, у розмірі 1816,00 грн, проте судовий збір сплачений ним не в повному обсязі, оскільки даний позов, всупереч твердженню позивача, є позовом майнового характеру.

Отже, позивачеві слід було надати докази сплати судового збору на реквізити Оболонського районного суду м. Києва за подання до суду позовної заяви майнового характеру, у розмірі, встановленому п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, виходячи з ціни позову.

Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Так, крім іншого, позивач у своїй позовній заяві просить суд виділити в натурі на користь ОСОБА_2 для звернення стягнення таке майно: Ѕ частину квартири площею 103,90 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; Ѕ частини машиномісця площею 20,5 кв.м за адресою: АДРЕСА_5 ; Ѕ частину нежитлового приміщення площею 128,8 кв.м за адресою: АДРЕСА_3 ; Ѕ частину нежитлового приміщення площею 100,2 кв.м за адресою: АДРЕСА_4 .

У постанові від 17 квітня 2019 року у справі № 545/3753Є16ц Верховний Суд дійшов висновку, що визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників.

Проте позивач не зазначає чи існує технічна можливість виділу в натурі частки, зазначеного в прохальній частині позову, нерухомого майна.

Враховуючи викладене, ОСОБА_1 слід було визначитись зі змістом своїх позовних вимог.

Позивачу суддею був наданий строк на усунення недоліків у термін до 12 серпня 2021 року, але не пізніше десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Ухвала про залишення заяви без руху надсилалась ОСОБА_1 рекомендованим листом з повідомленням за адресою, яку він сам вказав у позовній заяві: АДРЕСА_6 . Так, відповідно до інформації щодо відстеження пересилання поштових відправлень УДППЗ "Укрпошта" відправлення за номером 446 повернуто відправнику 10 вересня 2021 року у зв`язку з відсутністю адресата. Заяв про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження позивач суду не надавав.

Відповідно до ст. 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Ст. 124 ЦПК України передбачає, що останній день строку триває до 24 години, але коли в цей строк слід було вчинити процесуальну дію в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу. Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Згідно з ч. 1 ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Поштове відправлення з ухвалою про залишення заяви без руху було повернуто відправнику у зв`язку з відсутністю адресата, що підтверджується інформацією щодо відстеження пересилання поштових відправлень УДППЗ "Укрпошта" пошти та свідчить про своєчасне надсилання Оболонським районним судом м. Києва на адресу позивача ухвали про залишення заяви без руху від 02 серпня 2021 року.

Верховний Суд України у складі колегії суддів Касаційного господарського суду, у своїй постанові від 22 липня 2021 року у справі № 920/938/20, дійшов висновку, що сам лише факт неотримання скаржником поштової кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав ухвалу для вчинення відповідних дій за належною адресою та яка повернулась в суд у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною невиконання ухвали суду, оскільки зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надала суду таку адресу для кореспонденції (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 11 червня 2020 року у справі № 916/3200/17).

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський Суд з прав людини (зокрема, рішення Європейського суду з прав людини в справах "Пономарьов проти України" та "Мушта проти України"), сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Також суд враховує, що ухвала суду про усунення недоліків від 02 серпня 2021 у справі № 756/11383/21 знаходиться у вільному доступі в Єдиному державному реєстрі судових рішень (далі - ЄДРСР) за посиланням: https://reyestr.court.gov.ua/Review/98691400. Згідно з відомостями ЄДРСР зазначена вище ухвала надіслана судом 02 серпня 2021 року, зареєстрована 02 серпня 2021 року, а оприлюднена 03 серпня 2021 року.

За змістом ст. 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом, а всі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

Отже, у позивача була можливість отримати відповідну інформацію про прийняття такої ухвали суду за даними ЄДРСР.

Таким чином, станом на 28 вересня 2021 року вимоги ухвали судді від 02 серпня 2021 року про приведення заяви відповідно до вимог викладених в ухвалі про залишення заяви без руху, ОСОБА_1 виконані не були.

Згідно з нормою ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Зважаючи на вищенаведене, керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_3 , про визнання нерухомого майна об`єктом спільної сумісної власності, виділення частки майна в натурі вважати неподаною і повернути позивачеві.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду.

Суддя Т.В. Андрейчук