У Х В А Л А

Іменем України

30 вересня 2021 року Київ

Суддя Деснянського районного суду м. Києва Гринчак О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про вселення, встановлення порядку користування житловим приміщенням та зобов`язання не чинити перешкод у користуванні ним,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить:

- ухвалити рішення, яким вселити його, ОСОБА_1 , в квартиру АДРЕСА_1 та зобов`язати ОСОБА_2 передати ОСОБА_1 , ключі від вхідних дверей квартири;

- встановити порядок користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 , закріпивши за ним право користування кімнатою площею - 14,0 кв.м., та частиною 7,8 кв.м. кімнати площею - 15,8 кв.м.;

- зобов`язати ОСОБА_2 не чинити перешкоди у користуванні виділеними йому кімнатами, місцями загального користування і підсобними приміщеннями в квартирі АДРЕСА_1 .

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 30 серпня 2021 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків позовної заяви (п`ять днів з дня отримання ухвали).

Позивачем отримано вказану ухвалу 17 вересня 2021 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки зазначені в ухвалі недоліки позивач в установлений строк не усунув, а тому позовна заява вважається неподаною та підлягає поверненню.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Європейський суд зазначає, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави (рішення у справі «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998, рішення у справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001).

При цьому, відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 185, 259-261, 353, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про вселення, встановлення порядку користування житловим приміщенням та зобов`язання не чинити перешкод у користуванні ним - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви, в загальному порядку, передбаченому законом.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя Деснянського районного

суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК