У Х В А Л А

22 вересня 2021 року місто Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області

в складі головуючого судді - Галінської В.В.

секретар судового засідання - Калетинець Т.В.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_1 " до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В :

29 липня 2021 року ОСОБА_2 звернулася до Рівненського міського суду Рівненської області із заявою, в якій просить переглянути заочне рішення Рівненського міського суду Рівненської області по справі №569/16512/19 від 17 вересня 2020 року; скасувати заочне рішення Рівненського міського суду Рівненської області по справі №569/16512/19 від 17 вересня 2020 року; поновити строк для подання заяви про перегляд заочного рішення у даній справі.

Ухвалою суду від 30 липня 2021 року вищевказану заяву залишено без руху і надано заявнику строк п"ять днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків.

13 вересня 2021 року заявником через канцелярію суду подано заяву на виконання ухвали суду та надано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Ухвалою суду від 15 вересня 2021 року прийнято до розгляду заяву, судове засідання призначено на 22 вересня 2021 року з повідомленням (викликом) сторін.

В судовому засіданні заявник та її представник заяву підтримали, просили задоволити.

Представник позивача в судове засідання не з"явився.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов"язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов"язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до частин 3, 4 ст.284 ЦПК України учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Згідно п.3 ч.2 ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це.

Поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об"єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Водночас, з"ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має подати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному рішенню повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

У відповідності до ч.3 ст.287 ЦПК України, суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.1 ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з"явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Вирішуючи клопотання про поновлення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення суду, суд дійшов наступних висновків.

ОСОБА_2 стверджує, що причиною неявки в судове засідання 17 вересня 2020 року було те, що вона перебувала на лікарняному, також доглядала батьків, які на даний час потребують стороннього догляду. Рішення нею не було отримано, вона дізналася про нього від державного виконавця.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачу було відомо про наявність в провадженні Рівненського міського суду Рівненської області позовної заяви про стягнення з неї заборгованості, відповідач не позбавлена була права безпосередньо звернутися до суду, з метою з"ясування інформації щодо розгляду та руху даної позовної заяви.

В судове засідання 17 вересня 2020 року ОСОБА_2 не з"явилася, на електронну адресу суду надійшла заява (вх.№43914/20 від 17.09.2020), в якій просила перенести судове засідання на інший день, у зв"язку з тим, що перебуває на лікарняному у зв"язку із хворобою.

Натомість, 29 липня 2021 року ОСОБА_2 до заяви про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення у даній справі, долучено Листок непрацездатності серії АДШ №636505, з якого вбачається, що лікарняний ОСОБА_2 відкрито 21 вересня 2020 року включно по 25 вересня 2020 року, а судове засідання було призначено у справі на 17 вересня 2020 року, тобто поважність причин неявки в судове засідання ОСОБА_2 не доведено. Інших причин пропуску строку для подання заяви про перегляд заочного рішення суду не надано. Не підтверджено і того, коли саме і в який спосіб заявнику стало відомо про рішення від державного виконавця.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, учасники справи, які задіяні в ході судового розгляду, зобов"язані з розумним інтервалом часу цікавитися щодо провадженням у справі, добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов"язки (див. наприклад рішення Європейського суду прав людини у справі Каракуця проти України).

Водночас, суд, на який покладено обов"язок керування справою, зобов"язаний запобігати невиправданим затягуванням, для чого використовувати всі, передбачені законодавством, процесуальні механізми.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" зазначено, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що зазначені заявником причини пропуску строку на звернення до суду із заявою про перегляд судового рішення є неповажними, а тому в задоволенні клопотання про поновлення строку необхідно відмовити.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

З урахуваням того, що заявником в поданій до суду заяві про перегляд заочного рішення не наведені докази, які підтверджували поважність причин неявки в судове засідання, як і не надано доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, суд вважає за необхідне заяву про перегляд заочного рішення залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст.260,287,353 ЦПК України , суд -

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_2 про поновлення пропущеного строку для подання заяви про перегляд заочного рішення - відмовити.

Заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_1 " до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 23 вересня 2021 року.

Суддя - підпис

Виготовлено з автоматизованого документообігу суду

Суддя Рівненського міського суду

Рівненської області В.В.Галінська

Дата засвідчення копії:23.09.2021