справа №619/4200/21
провадження №2/619/1434/21
РІШЕННЯ

іменем України

28 вересня 2021 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого - суддіБолибока Є.А.
за участю секретаря судового засідання Ломанової І.О.

Справа № 619/4200/21

Ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 ;

відповідач: ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Стислий виклад позиції сторін.

20 серпня 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просила визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті сина ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , два місяці. В обґрунтування позову ОСОБА_1 зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 42 років у м. Дергачі Харківської області помер її син ОСОБА_3 , який постійно мешкав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Після смерті сина залишилася спадщина, а саме: 1/3 частина квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 про що свідчить свідоцтво про право власності на житло. Коли вона звернулася до Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області щоб оформити спадкові права після смерті сина їй було відмовлено в усній формі пояснивши, що вона у встановлений законом шестимісячний строк не звернулася до нотаріуса. У встановлений законом шестимісячний строк вона дійсно не звернулася до нотаріуса через значні фінансові затрати на похорон сина. Крім того, після смерті сина тяжко захворіла її мати, тому вона змушена була її доглядати, що також потребувало значних матеріальних витрат. Ці обставини були суттєвими, які не надали можливості належним чином своєчасно оформити спадщину в установленому законом порядку.Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» в Україні неодноразово запроваджувався карантин. Необхідність дотримання карантинних обмежень і запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) унеможливило позивачу своєчасно подати заяву про прийняття спадщини.

07 вересня 2021 року відповідач ОСОБА_2 подала до суду заяву, в якій справу просила розглядати без її присутності, проти задоволення позову не заперечувала.

Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі.

20 серпня 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просила визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті сина ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , два місяці.

25 серпня 2021 року було постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 10 год 00 хв 08 вересня 2021 року. Направлено відповідачу копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів. Запропоновано відповідачу подати до суду відзив на позов в строк до 06 вересня 2021 року.

08 вересня 2021 року ухвалою суду витребувано з Дергачівської державній нотаріальній конторі Харківської області відомості щодо звернення про прийняття спадщини чи відмову від спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , наявності чи відсутності спадкової справи та заповіту.

08 вересня 2021 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 10 год 00 хв 28 вересня 2021 року.

13 вересня 2021 року Дергачівська державна нотаріальна контора Харківської області надала до суду відповідь, в якій вказала, що після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 до Дергачівської державній нотаріальній конторі Харківської області в шестимісячний термін заяв про прийняття спадщини чи відмову від спадщини не надходило, спадкова справа не заводилася, свідоцтво про справо на спадщину не видавалося. Інформація щодо заповітів від імені ОСОБА_3 відсутня.

У судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явилася, подала до суду заяву, в якій проти задоволення позову не заперечувала, справу просила розглядати без її присутності.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, подала до суду заяву, в якій позовні вимоги притримала у повному обсязі, просила їх задовольнити, справу просила розглядати у її відсутність.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Згідно свідоцтва про право власності на житло, від 25 лютого 1994 рокувиданого Комісією по приватизації відомчого житлового фонду спецгоспу «Агроном»,квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві спільної сумісної власності в цілому по 1/3 частині ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 30.01.2020 ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно заяви виданої приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Жовнір В.В. від 04 серпня 2021 року, ОСОБА_2 , спадщину після смерті ОСОБА_3 не прийняла та на неї не претендує, до суду за продовженням строку для прийняття спадщини звертатись не буде.

Дергачівська державна нотаріальна контора Харківської області листом № 1681/01-16 від 10.09.2021 повідомила суд, що після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , до Дергачівської державній нотаріальній конторі Харківської області в шестимісячний термін заяв про прийняття спадщини чи відмову від спадщини не надходило, спадкова справа не заводилася, свідоцтво про справо на спадщину не видавалося. Інформація щодо заповітів від імені ОСОБА_3 відсутня.

Мотиви суду.

Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав.

Згідно з ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (статті 1217 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Виходячи з принципу процесуальної рівності сторін і враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, судом досліджено кожний доказ, наданий сторонами, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів (п. 27 постанови Пленуму Верховного суду України від 12.06.2009 року №2 «Про практику застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції»), при цьому жодна із сторін не була поставлена судом у менш сприятливе становище, порівняно з іншою стороною, на чому наголошується у практиці Європейського суду з прав людини.

У частинах першої та другої статті 1220 ЦК України передбачено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Судом встановлено, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, актовий запис № 37, після його смерті залишилось спадкове майно.

Отже, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України передбачено: якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України у абз.3 п.24 своєї постанови № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив судам, що при розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

В абз. 6, 7 п. 24 вище зазначеної постанови Верховного Суду України вказано, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд у постанові від 26.06.2019 (справа № 565/1145/17 провадження 61-38298св18) вказав, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Згідно заяви виданої приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Жовнір В.В. від 04 серпня 2021 року, ОСОБА_2 , спадщину після смерті свого онука ОСОБА_3 не прийняла та на неї не претендує, до суду за продовженням строку для прийняття спадщини звертатись не буде.

Відповідно до пояснень ОСОБА_1 вона не звернулася до нотаріуса через значні фінансові затрати на похорон сина. Крім того тяжко захворіла її мати, тому вона змушена була її доглядати, що також потребувало значних матеріальних витрат. Ці обставини були суттєвими, які не надали можливості належним чином своєчасно оформити спадщину в установленому законом порядку. Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» в Україні неодноразово запроваджувався карантин. Необхідність дотримання карантинних обмежень і запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) унеможливило позивачу своєчасно подати заяву про прийняття спадщини.

З листа Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області № 1681/01-16 від 10.09.2021 вбачається, що після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , до Дергачівської державній нотаріальній конторі Харківської області в шестимісячний термін заяв про прийняття спадщини чи відмову від спадщини не надходило, спадкова справа не заводилася, свідоцтво про справо на спадщину не видавалося. Інформація щодо заповітів від імені ОСОБА_3 відсутня.

Верховний Суд у постанові від 12.05.2021 (справа № 766/12921/20-ц провадження 61-3541св21) вказав, що визнаючи причини пропуску шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини поважними, суд виходив не лише зі стану здоров`я позивачка, а із інших об`єктивних та непереборних перешкод, зокрема, встановлення карантинних обмежень на території України.

Отже, суд вважає встановленою наявність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги позивача про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

З огляду на викладене, суд визначає позивачу додатковий строк 2 (два) місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання нею до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті сина ОСОБА_3 .

Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.

Відповідно до абз. 1 ч. 6 ст. 259 ЦПК України у виняткових випадках залежно від складності справи складання повного рішення (постанови) суду може бути відкладено на строк не більш як десять днів, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - не більш як п`ять днів з дня закінчення розгляду справи.

Згідно з п. 15.5 ч.1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 12, 13, 81, 83, 89, 258, 259, 263-265, 268, 351, 352, 354, пунктом 15.5 ч.1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном 2 (два) місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_3 .

Повне судове рішення складено 04 жовтня 2021 року.

Суддя Є. А. Болибок