КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа №759/404/21 Головуючий у І інстанції Твердохліб Ю.О.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2021 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

судді-доповідача Голуб С.А.,

суддів: Ігнатченко Н.В., Таргоній Д.О.,

за участі секретаря судового засідання Сакалоша Б.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 21 квітня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про спростування недостовірної інформації,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У січні 2021 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 з вказаним позовом, посилаючись на те, що на загальних зборах об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Строкача 7», які відбулися 28 лютого 2020 року, доповідачем ОСОБА_2 було повідомлено про неможливість виконання ним своїх обов`язків управителя ОСББ через особисті обставини та постійний тиск, що чинять злісні неплатники комунальних послуг, зокрема ОСОБА_1 (кв. АДРЕСА_1 ) шляхом подання заяв до правоохоронних органів, необґрунтованих позовних заяв тощо. Внаслідок таких дій та судових процесів, ініційованих вищезазначеними особами, частково заблокований банківський рахунок ОСББ«Строкача 7».

Вважаючи інформацію, наведену ОСОБА_2 на загальних зборах такою, що не відповідає дійсності, є недостовірною та такою, що ганьблять його честь і гідність, він звернувся до ОСОБА_2 з проханням спростувати поширену ним недостовірну інформацію, проте отримав від нього відписку з посиланням на загальні збори об`єднання ОСББ «Строкача 7». Відмова відповідача спростувати поширену ним недостовірну інформацію і стала підставою для звернення до суду за захистом своїх прав.

Просив суд зобов`язати ОСОБА_2 спростувати наведену на загальних зборах об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Строкача7» недостовірну інформацію у такий же спосіб, в який вона була поширена.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Святошинського районного суду м.Києва від 21 квітня 2021 року в задоволенні позову відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що поширену відповідачем інформацію щодо позивача слід розцінювати лише як критику його дій, тобто спірні вислови відповідача є оціночним судженням, а не фактичним твердженням, які підлягають доведенню під час судового розгляду.

Отже, судом встановлена відсутність порушення відповідачем особистих немайнових прав позивача, або таких, що перешкоджають позивачу повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

У апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати рішення Святошинського районного суду м.Києва від 21 квітня 2021 року і ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд безпідставно вважав, що докази достовірності інформації має надати позивач. Наголошує на тому, що він надав суду доказ поширення недостовірної інформації відповідачем, а саме протокол загальних зборів. Разом із тим, довести, що розповсюджена інформація є достовірною, мав саме відповідач.

Просить рішення суду першої інстанції скасувати і ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Надходження апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції

Ухвалою Київського апеляційного суду в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ від 08 липня 2021 року поновлено ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження та відкрито апеляційне провадження у справі.

Відзив на апеляційну скаргу від ОСОБА_2 не надходив.

Фактичні обставини справи, встановлені судом першої інстанції

28.02.2020 року було проведено загальні збори ОСББ «Строкача-7», що підтверджується протоколом № 34 (а.с. 4).

В ході розгляду питання 2 порядку денного ОСОБА_2 повідомив про неможливість виконання ним своїх обов`язків управителя ОСББ через особисті обставини та постійний тиск, що чинять злісні неплатники комунальних послуг, зокрема ОСОБА_1 (кв. АДРЕСА_1 ) шляхом подання заяв до правоохоронних органів, необґрунтованих позовних заяв тощо. Внаслідок таких дій та судових процесів, ініційованих вищезазначеними особами, частково заблокований банківський рахунок ОСББ «Строкача-7».

Позиція апеляційного суду

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали справи, колегія суддів дійшла наступних висновків.

У частині першій статті 277 ЦК України передбачено, що фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї недостовірної інформації, має право на спростування цієї інформації.

Тлумачення статті 277 ЦК України свідчить, що позов про спростування недостовірної інформації підлягає задоволенню за такої сукупності умов: поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; поширення інформації, що порушує особисті немайнові права; врахування положень статті 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини щодо її застосування.

Слід уважно розрізняти факти та оціночні судження. Наявність фактів можна довести, а правдивість оціночних суджень не можна (LINGENS v. AUSTRIA, № 9815/82, § 42, 46, ЄСПЛ, 08 липня 1986 року).

Європейський суд з прав людини вказує, що «41. У своїй практиці Суд розрізняє факти та оціночні судження. Якщо існування фактів може бути підтверджене, правдивість оціночних суджень не піддається доведенню. Вимога довести правдивість оціночних суджень є нездійсненною і порушує свободу висловлення думки як таку, що є фундаментальною частиною права, яке охороняється статтею 10 Конвенції. Однак навіть якщо висловлення є оціночним судженням, пропорційність втручання має залежати від того, чи існує достатній фактичний базис для оспорюваного висловлювання. Залежно від обставин конкретної справи, висловлювання, яке є оціночним судженням, може бути перебільшеним за відсутності будь-якого фактичного підґрунтя (UKRAINIAN MEDIA GROUP v. UKRAINE, № 72713/01, § 41, 42, ЄСПЛ, 29 березня 2005 року).

Ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості (частина перша та друга статті 30 Закону України «Про інформацію»).

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 30 липня 2020 року в справі № 200/20351/18 (провадження № 61-21258св19) вказано, що «вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням, чи критикою та чи є вона такою, що виходить за межі допустимої критики за встановлених судами фактичних обставин справи.

Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції правильно виходив з того, що оголошена відповідачем інформація не містить в собі фактичних тверджень, а є оціночними судженнями відповідача щодо позивача. Так, відповідач обґрунтовуючи своє небажання бути переобраним головою ОСББ послався на те, що він відчуває тиск з боку двох членів ОСББ, в тому числі і позивача, які є злісними неплатниками комунальних послуг які звертаються із заявами до правоохоронних органів і з позовами до суду. Тобто в цій фразі відповідач висловив своє відношення до позивача, висловив свою оцінку дій останнього. Жодного фактичного твердження доведена відповідачем інформація не містить.

Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку, що судове рішення ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції по суті вирішення спору. Судом правильно застосовано норми матеріального права, дотримано норми процесуального права, зроблено обґрунтовані висновки на підставі належним чином оцінених доказів, наданих сторонами (стаття 89 ЦПК України).

Враховуючи наведене, встановивши відсутність підстав для скасування оскарженого судового рішення, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись статтями 263, 367, 369, 374, 375 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Святошинського районного суду м.Києва від 21 квітня 2022 року в даній справі залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 29 вересня 2021 року.

Суддя-доповідач

Судді: