Ухвала

Іменем України

28 вересня 2021 року

м. Київ

справа № 752/22077/16-ц

провадження № 61-15737ск21

Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Грушицького А. І. (суддя-доповідач), Висоцької В. С., Литвиненко І. В.,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 08 вересня 2021 року у справі за позовом акціонерного товариства «CGM Czech a.s.» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ситницька Таміла Олександрівна, про визнання договору купівлі-продажу недійсним,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 03 лютого 2021 року позов АТ «CGM Czech a.s.» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ситницька Т. О., про визнання договору купівлі-продажу недійсним задоволено.

Визнано недійсним договір купівлі-продажу від 12 травня 2014 року, укладений між АТ «CGM Czech a.s.», в особі представника Йозефа Хромяка, та ОСОБА_1 і ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ситницькою Т. О., зареєстрований в реєстрі за № 1155.

Скасовано рішення про державну реєстрацію права власності за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_1 .

Повернуто у власність АТ «CGM Czech a.s.» квартиру АДРЕСА_1 .

Не погоджуючись із заочним рішенням суду першої інстанції ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 08 вересня 2021 року відмовлено в прийнятті апеляційної скарги ОСОБА_1 на заочне рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 03 лютого 2021 року в указаній справі та повернуто її особі, яка її подала.

Ухвала апеляційного суду мотивована тим, що апеляційна скарга була подана на заочне рішення без додержання порядку перегляду заочного рішення, а тому підлягає поверненню заявнику, як передчасно подану.

22 вересня 2021 року ОСОБА_3 , який діє від імені ОСОБА_1 , засобами поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвалу Київського апеляційного суду від 08 вересня 2021 року в указаній вище справі.

Дослідивши касаційну скаргу, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, з урахуванням такого.

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно зі статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Статтею 129 Конституції України визначено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є, зокрема забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що Голосіївським районним судом міста Києва ухвалено заочне рішення.

Відповідно до частини першої статті 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Із заявою про перегляд заочного рішення до Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 не зверталася.

Право на оскарження заочного рішення в апеляційному порядку у відповідача виникає лише після проведення судом першої інстанції процедури його перегляду за заявою відповідача і постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення (частина четверта статті 287 ЦПК України).

Зазначений порядок є спеціальним і представляє окрему стадію судового процесу, дотримання якої відповідачем є обов`язковим.

Повертаючи апеляційну скаргу ОСОБА_1 як передчасно подану, апеляційний суд, правильно застосувавши норми статей 284, 287 ЦПК України, дійшов обґрунтованого висновку про те, що процесуальним законом визначено спеціальний порядок перегляду заочного рішення, який відповідачем не дотримано.

Доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту першому статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута.

При цьому складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зазначає, що сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства (рішення у справі «Дія 97» проти України від 21 жовтня 2010 року).

Аналогічний висновок містяться в постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 06 лютого 2019 року в справі № 361/161/13-ц (провадження № 61-37352сво18).

Частиною другою статті 288 ЦПК України передбачено право позивача на оскарження заочного рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом, тоді як ОСОБА_1 є відповідачем у цій справі і для неї законом встановлено інший наведений вище порядок оскарження (перегляду) заочного рішення.

Відповідач з метою захисту своїх прав наділений правом на звернення до суду першої інстанції із заявою про перегляд заочного рішення, а у випадку залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення має право на апеляційне оскарження заочного рішення.

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Згідно з частинами п`ятою та шостою статті 394 ЦПК України питання про відкриття касаційного провадження у випадку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, вирішує колегія суддів у складі трьох суддів. Ухвала про відмову у відкритті касаційного провадження повинна містити мотиви, з яких суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття касаційного провадження.

Оскільки правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення, тому колегія суддів вважає, що касаційна скарга є необґрунтованою та у відкритті касаційного провадження слід відмовити.

Керуючись пунктом 1 частини другої, частинами четвертою, п`ятою та шостою статті 394 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 08 вересня 2021 року у справі за позовом акціонерного товариства «CGM Czech a.s.» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ситницька Таміла Олександрівна, про визнання договору купівлі-продажу недійсним - відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: А. І. Грушицький

В. С. Висоцька

І. В. Литвиненко