Постанова
Іменем України

22 вересня 2021 року
м. Київ

справа № 444/1011/20

провадження № 61-5461св21

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:
головуючого Крата В. І.,
суддів: Антоненко Н. О. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Русинчука М. М., Тітова М. Ю.,

учасники справи:
позивач заступник військового прокурора Західного регіону України в інтересах держави в особі адміністрації Державної прикордонної служби України ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ),
відповідачі: Жовківська районна державна адміністрація, товариство з обмеженою відповідальністю «Фаворит-Інвест», товариство з обмеженою відповідальністю «Біемджі», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Біемджі», підписану адвокатом Сало Андрієм Миколайовичем, на ухвалу Жовківського районного суду Львівської області від 15 червня 2020 року в складі судді Ясиновського Р. Б. та на постанову Львівського апеляційного суду від 11 березня 2021 року в складі колегії суддів Мельничук О. Я., Ванівського О. М., Крайника Н. П.,

ВСТАНОВИВ :

Описова частина
Короткий зміст заяви про забезпечення позову

У квітні 2020 року заступник військового прокурора Західного регіону України в інтересах держави в особі адміністрації Державної прикордонної служби України ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) звернувся з позовом до Жовківської районної державної адміністрації, ТОВ «Фаворит-Інвест», ТОВ «Біемджі», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання недійсними державних актів на право власності на земельну ділянку, договорів міни та витребування майна.

Разом із позовною заявою позивач подав заяву про забезпечення позову шляхом заборони ТОВ «Біемджі», органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, державним реєстраторам органів місцевого самоврядування, у тому числі, особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які реєстраційні дії (реєстрацію прав власності, скасування реєстрації права власності та інших речових прав, у тому числі реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачі у володіння та користування третім особам, внесення до статутних капіталів юридичних осіб, передачі в іпотеку, будь-якого іншого обтяження та інше) щодо об`єкту нерухомого майна - земельної ділянки кадастровий номер :27:000:0004 площею 7,1774 га, яка розташована на території Річківської сільської ради Жовківського району Львівської області до набрання законної сили рішенням суду у цій справі.

В обґрунтування заяви зазначає, що у період з 23 липня 2018 року до 09 липня 2019 року відносно указаної земельної ділянки укладались правочини про її відчуження п`ять разів, що підтверджується долученою до позовної заяви інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

У тому числі, відповідно до листа від 16 серпня 2019 року № 1-08, ТОВ «Біемджі» зверталось до Львівського прикордонного загону щодо допуску на територію оспорюваної земельної ділянки осіб та транспортні засоби для виготовлення технічної документації (винос земельної ділянки в натурі, проведення топографічної зйомки), що вказує на вжиття ТОВ «Біемджі» реальних заходів оформлення технічної документації з метою, у тому числі, відчуження земельної ділянки.
Зазначає, що після виготовлення таких документів ТОВ «Біемджі» зможе вільно розпоряджатись указаним майном, що, у свою чергу, може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, ефективний захист та поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких звернувся заступник прокурора регіону, що відповідно до частини другої статті 149 ЦПК України є підставою для вжиття судом заходів забезпечення позову.

Короткий зміст судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Ухвалою Жовківського районного суду Львівської області від 15 червня 2020 року, залишеною без змін постановою Львівського апеляційного суду від 11 березня 2021 року, заяву про забезпечення позву задоволено.

Заборонено ТОВ «Біемджі», органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, державним реєстраторам органів місцевого самоврядування, у тому числі, особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно вчиняти будь-які реєстраційні дії (реєстрацію прав власності, скасування реєстрації права власності та інших речових прав, у тому числі реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачі у володіння та користування третім особам, внесення до статутних капіталів юридичних осіб, передачі в іпотеку, будь-якого іншого обтяження та інше) щодо об`єкту нерухомого майна - земельної ділянки кадастровий номер :27:000:0004 площею 7,1774 га, яка розташована на території Річківської сільської ради Жовківського району Львівської області до набрання законної сили рішенням суду у справі № 444/1011/20.

Суд першої інстанції, з висновком якого погодився апеляційний суд, виходив із того, що невжиття заходів забезпечення позову у цій справі утруднить чи зробить неможливим виконання рішення суду, що призведе до порушення прав та законних інтересів позивача.

Аргументи учасників справи

У квітні 2021 року представник ТОВ «Біемджі»подав до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить ухвалу Жовківського районного суду Львівської області від 15 червня 2020 року та постанову Львівського апеляційного суду від 11 березня 2021 року скасувати і ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні заяви.

Касаційна скарга мотивована тим, що:
- суди не обґрунтували, яким чином невжиття заходів забезпечення позову ускладнить або зробить неможливим виконання можливого рішення суду;
- обраний позивачем вид забезпечення позову не є співмірним із предметом спору, оскільки суд не може заборонити органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, державним реєстраторам органів місцевого самоврядування, у тому числі, особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які реєстраційні дії;

- прокурором не доведено наявності підстав для звернення до суду з цим позовом та заявою про забезпечення позову, не наведено причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом та не надано доказів на підтвердження належного здійснення представництва суб`єкта владних повноважень;

- вжиті судом заходи забезпечення позову перешкоджають здійсненню господарської діяльності товариства в частині реалізації проєкту щодо будівництва об`єктів придорожнього сервісу та транспортної інфраструктури;

- заява про забезпечення позову не містить пропозицій зустрічного забезпечення, що суперечить пункту 6 частини першої статті 151 ЦПК України.

24 травня 2021 року на адресу Верховного Суду надійшли відзив заступника керівника Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону та відзив Львівського прикордонного загону Державної прикордонної служби на касаційну скаргу ТОВ «Біемджі», у яких вони просять залишити касаційну скаргу без задоволення, оскаржувані рішення суду першої та апеляційної інстанцій без змін. Указують, що суди під час вирішення питання забезпечення позову в цій справі зробили правильний та обґрунтований висновок, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду. Вжиті судом заходи забезпечення позову не перешкоджають ТОВ «Біемджі» розпоряджатися земельною ділянкою та здійснювати господарську діяльність.

Рух справи

Ухвалою Верховного Суду від 21 квітня 2021 року відкрито касаційне провадження у справі.

Ухвалою Верховного Суду від 15 вересня 2021 року справу призначено до розгляду.
Межі та підстави касаційного перегляду

Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).

В ухвалі Верховного Суду від 21 квітня 2021 року вказано, що наведені у касаційній скарзі доводи представника ТОВ «Біемджі» містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України для відкриття касаційного провадження (порушення норм процесуального права).

Позиція Верховного Суду

Колегія суддів частково приймає аргументи, які викладені в касаційній скарзі, з таких мотивів.

За змістом пункту 2 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) зазначено, що «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання про накладення арешту, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 липня 2019 року у справі № 331/1255/17 (провадження № 61-11180св18) зазначено, що «забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача з метою реалізації в майбутньому актів правосуддя й задоволених вимог позивача. Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективного виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення».

Установивши, що між сторонами дійсно виник спір щодо земельної ділянки з кадастровим номером :27:000:0004, про витребування якої просив прокурор, суди зробили правильний висновок про те, що вчинення реєстраційних дій, спрямованих на зміну власника такої земельної ділянки, може утруднити майбутнє виконання судового рішення в цій справі.

Тлумачення статті 154 ЦПК України свідчить, що в ній розмежовано випадки, за яких застосування зустрічного забезпечення є: правом суду (частина перша статті 154 ЦПК України) та обов`язком суду (частина третя статті 154 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 липня 2020 року в справі № 569/13105/18 (провадження № 61-46461св18) вказано, що «доводи про незаконність ухвали, оскільки у заяві про забезпечення позову не зазначені пропозиції із зустрічного забезпечення позову і суд не вирішив питання про зустрічне забезпечення, Верховний Суд вважає їх необґрунтованими з огляду на таке. Відповідно до частин першої, другої, пункту 1 частини третьої, частини шостої статті 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову. Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має іншого зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові. Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Таким чином, заявник не позбавлений права подати клопотання про зустрічне забезпечення після застосування судом заходів забезпечення позову. Відсутність зустрічного забезпечення на час подання заяви про забезпечення позову не є перешкодою для забезпечення позову, якщо для цього існують правові підстави. Натомість ненадання зустрічного забезпечення на вимогу суду є підставою для скасування ухвали про забезпечення позову. Також суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення за наявності одночасно таких підстав: 1) якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України; 2) якщо позивач не має майна, що знаходиться на території України».

За таких обставин колегія суддів не приймає аргументи касаційної скарги про те, що суд першої інстанції не застосував у справі зустрічне забезпечення.

Разом з тим, суди неправильно задовольнили вимоги заяви про забезпечення позову в частині заборони ТОВ «Біемджі» вчиняти реєстраційні дії, оскільки відповідач у силу положень статті 6 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» не є суб`єктом вчинення реєстраційних дій.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Доводи касаційної скарги дають підстави для висновку, що судові рішення частково ухвалені без додержання норм процесуального права. У зв`язку з наведеним колегія суддів вважає, що касаційну скаргу слід задовольнити частково, судові рішення в частині заборони ТОВ «Біемджі» вчиняти реєстраційні дії щодо об`єкта нерухомого майна - земельної ділянки з кадастровим номером :27:000:0004 площею 7,1774 га, яка розташована на території Річківської сільської ради Жовківського району Львівської області, скасувати та ухвалити в цій частині нове рішення про відмову в задоволенні заяви про забезпечення позову. В іншій частині оскаржені судові рішення підлягають залишенню без змін як такі, що прийняті з дотриманням норм процесуального права.

Відповідно до підпунктів «в» пункту 4 частини першої статті 416 ЦПК України у постанові суду касаційної інстанції має бути зазначено про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.

Враховуючи часткове задоволення вимог касаційної скарги, зі Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону на користь ТОВ «Біемджі» підлягають стягненню судові витрати пропорційно задоволеним вимогам касаційної скарги, що складаються із судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 1 051 грн та за подання касаційної скарги у розмірі 1 135 грн, що разом становить 2 186 грн.

Керуючись статтями 400, 409, 412, 416, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ :

Касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Біемджі», підписану адвокатом Сало Андрієм Миколайовичем, задовольнити частково.

Ухвалу Жовківського районного суду Львівської області від 15 червня 2020 року та постанову Львівського апеляційного суду від 11 березня 2021 року в частині задоволення заяви заступника прокурора Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону про забезпечення позову шляхом заборонитовариству з обмеженою відповідальністю«Біемджі» вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо об`єкта нерухомого майна - земельної ділянки з кадастровим номером :27:000:0004 площею 7,1774 га, яка розташована на території Річківської сільської ради Жовківського району Львівської області, скасувати та ухвалити в цій частині нове судове рішення, яким у задоволенні вимог заяви про забезпечення позову відмовити.

Ухвалу Жовківського районного суду Львівської області від 15 червня 2020 року та постанову Львівського апеляційного суду від 11 березня 2021 року в частині задоволення заяви заступника прокурора Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону про забезпечення позову шляхом заборонидержавним реєстраторам прав на нерухоме майно, державним реєстраторам органів місцевого самоврядування, у тому числі, особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо об`єкта нерухомого майна - земельної ділянки з кадастровим номером :27:000:0004 площею 7,1774 га, яка розташована на території Річківської сільської ради Жовківського району Львівської області, залишити без змін.

Стягнути зі Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Біемджі» 2 186 грн судового збору.

З моменту прийняття постанови судом касаційної інстанції ухвала Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 14 вересня 2015 року та постанова Дніпровського апеляційного суду від 27 жовтня 2020 року в скасованій частинівтрачають законну силу.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий В. І. Крат

Судді Н. О. Антоненко

І. О. Дундар

М. М. Русинчук

М. Ю. Тітов