Справа № 382/1367/20 Головуючий 1 інстанція- Кисіль О.А.
П О С Т А Н О В А

іменем України

23 вересня 2021 року м.Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Савченка С.І.,

суддів Верланова С.М., Кашперській Т.Ц.,

за участю секретаря Малашевського О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Яготинського районного суду Київської області від 29 червня 2021 року про призначення експертизи у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні майном,-

в с т а н о в и в:

У провадженні Яготинського районного суду Київської області перебуває вказана цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні майном. Позивачка просить зобов`язати відповідачку ОСОБА_2 усунути перешкоди у її вільному доступі до об`єкту спільного користування - вигрібної ями (септику), що є межовою спорудою, шляхом знесення за власний кошт паркану, спорудженого навколо об`єкту спільного користування - вигрібної ями (септику), що знаходиться на прибудинковій території будинку по АДРЕСА_1 , встановити безстроковий безоплатний сервітут на право проходу ОСОБА_1 через належну ОСОБА_2 земельну ділянку, кадастровий номер :08:052:0013 на АДРЕСА_1 до об`єкту спільного користування - вигрібної ями (септику), що є межовою спорудою, а також право проїзду асенізаційного транспортного засобу, призначеного для очищення відстійників та септиків, відкачування вигрібних ям, через належну відповідачці земельну ділянку, кадастровий номер :08:052:0013 до об`єкту спільного користування - вигрібної ями (септику), встановити безстроковий безоплатний сервітут на право проходу ОСОБА_1 через належну ОСОБА_2 земельну ділянку, кадастровий номер :08:052:0013 на АДРЕСА_1 до квартири АДРЕСА_2 , а також право проїзду спеціального транспортного засобу (карети швидкої допомоги, пожежної техніки тощо) через належну ОСОБА_2 земельну ділянку кадастровий номер :08:052:0013 на АДРЕСА_1 до квартири АДРЕСА_2 .

Позовні вимоги ОСОБА_1 мотивує тим, що у будинку на АДРЕСА_1 окрім належної їй квартири знаходяться ще три квартири. Будинок обладнаний системою газо- та водопостачання, на кожні дві квартири облаштовано вигрібну яму (септик). Із 1992 року мешканці, а згодом власники, квартир № 3 та № 4 спільно

- 2 -

користуються одним септиком, а земельна ділянка, на якій він розміщений перебувала у загальному користуванні. Власником квартири № 3 є відповідачка ОСОБА_2 , яка у 2011 році приватизувала частину земельної ділянки загальною площею 0,0624 га, зокрема кадастровий номер :08:052:0012, площею 0,0391 га, кадастровий номер :08:052:0013, площею 0,0233 га. Приватизація проведена без погодження меж з нею як суміжним землекористувачем. Вказувала. що після реєстрації прав на ділянку відповідачка стала чинити їй перешкоди у вільному доступі до вигрібної ями (септику). Так, спочатку на септику відповідачем було споруджено гараж, який закрив єдиний проїзд до квартири позивачки, а потім споруджено високу огорожу, а вхідну хвіртку обладнано замком, та припнуто собаку. При очищенні позивачкою септику, відповідачка щоразу супроводжує заїзд до септику асенізаційної машини, обуреними криками, образами у її бік нецензурною лайкою. При цьому, за кожен заїзд автомобіля до септику ОСОБА_2 встановила для позивача плату у розмірі 100 грн. і позивач кілька разів платила їй ці кошти.

Неодноразові спроба позивачки добровільно врегулювати питання не дали результату, а 26 вересня 2020 року ОСОБА_1 отримала від відповідача рекомендований лист яким ОСОБА_2 повідомила про неприйняття пропозиції позивача та запропонувала їй побудувати вигрібну яму (септик) біля своєї квартири, що є неможливим, бо позивачка має похилий вік та слабке здоров`я (інвалід 2-ї групи), а до земельної ділянки яка розміщена біля належної позивачу квартири, взагалі неможливий заїзд транспортних засобів, а також на ній розміщені комунікаційні споруди - вузол розгалуження газопроводу. Вважає, що єдиним виходом є встановлення земельного сервітуту для заїзду та тимчасової зупинки транспортного засобу із використання земельної ділянки відповідача для відкачування нечистот з вигрібної ями (септику) та доступу до квартири АДРЕСА_2 , у разі необхідності.

Ухвалою Яготинського районного суду Київської області від 29 червня 2021 року задоволено клопотання представника позивачки і призначено по справі будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу та визначено питання, на які експерти мають дати відповідь. Проведення експертизи доручено експертам ТОВ «Український незалежний інститут судових експертиз» (м.Київ, бульвар Дружби народів 20, офіс 32), яких попереджено про кримінальну відповідальність за ст.ст.384,385 КК України. Витрати на експертизу покладено на позивачку, а по двох питаннях (соме та восьме) покладено на відповідачку. На час проведення експертизи провадження по справі зупинено.

Не погоджуючись із ухвалою, позивачка ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу в частині призначенння будівельно-технічної експертизи, посилаючись на порушення судом норм процесуального права. Скарга мотивована тим, що ухвала суду в частині призначенння будівельно-технічної експертизи є неправомірною, суперечить вимогам процесуального закону, бо позивачка не просила про її призначення, а самі питання, які внесені за клопотанням відповідачки не узгоджується з обставинами справи та предметом спору. Окрім того, в ухвалі відсутня мотивація щодо необхідності призначення судової будівельно-технічної експертизи, щодо якої сторони не заявляли клопотання, не вазано які обставини необхідно з`ясувати за допомогою експертизи.

Ухвала в частині призначення земельно-технічної експертизи та зупинення провадження не оскаржується і не є предметом апеляційного перегляду.

Відповідачка правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористалася.

В суді апеляційної інстанції представник позивачки ОСОБА_1 адвокат Коваль Л.М. подану апеляційну скаргу та викладені в ній доводи підтримала, просила задоволити та скасувати ухвалу Яготинського районного суду Київської області в частині призначення будівельно-тезнічної експертизи як незаконну.

Відповідачка ОСОБА_2 належним чином повідомлена про розгляд справи засобами

- 3 -

телефонного зв`язку (тел. ), що стверджується телефонограмою, складеною помічником судду, до суду не з`явилася, причин неявки не повідомила, заяви про відкладення не подала, що відповідно до ч.2 ст.372 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність і обгрунтованість ухвали суду першої інстанції в оскаржуваній частині в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з таких підстав.

Відповідно до вимог ст.263 ЦПК України судове рішення повинно грунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обгрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Зазначеним вимогам оскаржувана судова ухвала в оскаржуваній частині не відповідає.

Встановлено, що в провадженні Яготинського районного суду Київської області перебуває вказана цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні майном.

Предметом спору є усунення перешкод у доступі до вигрібної ями (септику), що є межовою спорудою, шляхом знесення паркану, спорудженого відповідачкою навколо вигрібної ями та встановлення безстрокового безоплатного сервітуту на право проходу та проїзду ОСОБА_1 до вигрібної ями (септику), а також на право проходу ОСОБА_1 , а також право проїзду спеціального транспортного засобу (карети швидкої допомоги, пожежної техніки тощо) через належну ОСОБА_2 земельну ділянку до квартири АДРЕСА_2 .

Ухвалою Яготинського районного суду Київської області від 29 червня 2021 року задоволено клопотання представника позивачки і призначено по справі будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу та визначено питання, на які експерти мають дати відповідь. Зокрема, судом поставлені питання щодо наявності перешкод у користуванні позивачкою септиком та технічної можливості їх усунути, а також щодо можливих варіантів проходу і проїзду та встановлення сервітуту через земельну ділянку відповідачки.

Окрім того, за клопотанням відповідачки судом поставлено два питання, зокрема щодо дотримання будівельних норм і правил при зведенні відповідачкою вбиральні та вигрібної ями.

Проведення експертизи доручено експертам ТОВ «Український незалежний інститут судових експертиз» (м. Київ, бульвар Дружби народів, 20, офіс 32), яких попереджено про кримінальну відповідальність за ст.ст.384,385 КК України. Витрати на експертизу покладено на позивачку, а по двох питаннях покласти на відповідача.На час проведення експертизи провадження по справі зупинено.

Призначаючи по справі будівельно-технічну експертизу щододотримання будівельних норм і правил при зведенні відповідачкою вбиральні та вигрібної ями, (сьоме та восьме питання), суд першої інстанції обгрунтовував свої висновки наявністю передбачених законом підстав.

Проте, колегія суддів не може погодитися з такими висновками суду, які не грунтуються на матеріалах справи та зроблені в результаті порушення норм процесуального закону.

Питання призначення експертизи врегульовані параграфом 6 глави 5 розділу І ЦПК України.

Відповідно до положень ч.1 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за

- 4 -

сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу (ч.2 ст.103 ЦПК України).

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно (ч.3 ст.103 ЦПК України).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом (ч.4 ст.103 ЦПК України).

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта, а у разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну (ч.5 ст.103 ЦПК України).

До основних засад (принципів) цивільного судочинства належить змагальність сторін, диспозитивність та пропорційність.

Згідно ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, а суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Згідно ст.13 ЦПК України, яка регулює зміст диспозитивності, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Аналіз змісту даних норм дає підстави для висновку, що призначення судом експертизи має відбуватися виключно за клопотанням заінтересованої особи та бути безпосередньо пов`язане із предметом спору. Тобто, експертиза як один із засобів доказування (ч.2 ст.76 ЦПК України), має встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

З матеріалів справи вбачається, що представником позивачки заявлено письмове клопотання про призначення судової земельно-технічної експертизи для встановлення обставин, якими позивачка обгрунтовує свої вимоги, зокрема щодо наявності перешкод у користуванні нею септиком та технічної можливості їх усунути, а також щодо можливих варіантів проходу і проїзду та встановлення сервітуту через земельну ділянку відповідачки.

В той же час, матеріали справи не містять письмового клопотання жодної із сторін, в тому числі відповідачки про призначення у справі будівельно-технічної експертизи. При підготовці справи та прослуховуванні технічного запису судового засідання апеляційним

- 5 -

судом також не встановлено клопотання сторін про призначення будівельно-технічної експертизи.

Суд на наведене уваги не звернув та призначив експертизу, про необхідність проведення якої, не заявляла жодна із сторін, що свідчить про порушення судом засад змагальності та диспозитивності.

Окрім того, призначаючи будівельно-технічну експертизущодо дотримання будівельних норм і правил при зведенні відповідачкою вбиральні та вигрібної ями, суд не врахував, що дані обставини взагалі не відносяться до предмета спору. Зокрема, позивачка не оскаржує правомірність будівництва відповідачкою вбиральні та вигрібної ями, не посилається на порушення останньою будівельних норм і правил, а вказує лише про порушення у доступі до септика і своєї частини будинку, які на її думку варто врегулювати шляхом встановлення сервітуту.

Жодних зустрічних вимог (зусрічного позову), які б стосувалися будівельних норм і правил, відповідачка не заявляла і такі у справі відсутні.

За таких обставин очевидно та поза всяким розумним сумнівом призначення будівельно-технічної експертизи є помилковим, як таке, що не пов`язане із заявленими позовними вимогами.

Згідно ст.379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, яке призвело до постановлення помилкової ухвали.

З викладених вище підстав колегія суддів приходить до висновку, що ухвала в оскаржуваній частині, а саме щодо призначення будівельно-технічної експертизи підлягає до скасування, а справа направляється для до суду першої інстанції, для виконання ухвали щодо проведення судової земельно-технічної експертизи.

Згідно п.2 ч.1 ст.389 ЦПК України ухвали суду першої інстанції щодо призначення експертизи після їх перегляду в апеляційному порядку та постанови апеляційних судів за результатами такого перегляду касаційному оскарженню не підлягають.

Керуючись ст.ст.259, 374, 376, 381 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволити.

Ухвалу Яготинського районного суду Київської області від 29 червня 2021 року в частині призначення будівельно-технічної експертизи (сьоме та восьме питання) скасувати.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає згідно п.2 ч.1 ст.389 ЦПК України.

Головуючий

Судді: