Справа № 933/189/21
Провадження № 2/933/93/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2021 року смт Олександрівка

Олександрівський районний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Шинкаренко А.І.,

за участі:

секретаря судового засідання - Осадчої Л.В.,

позивача - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт Олександрівка, в режимі відеоконференції, цивільну справу за позовомОСОБА_1 , до Станично-Луганської селищної військово-цивільної адміністрації Щастинського району Луганської області, третя особа: Станично-Луганська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

14.04.2021 року позивач ОСОБА_1 , звернулась до суду з позовом до Станично-Луганської селищної військово-цивільної адміністрації Щастинського району Луганської області, третя особа: Станично-Луганська державна нотаріальна контора, і з урахуванням уточненої позовної заяви (а.с. 59-61) просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини, після смерті її матері.

В обґрунтування своїх вимог зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 , у віці 88 років, у смт Станиця Луганська, Станично-Луганського (нині Щастинського) району Луганської області помер її батько - ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Ст-Луганським відділом реєстрації актів громадянського стану Луганської області від 13.11.1998 року, актовий запис № 225.

Після його смерті на території Мирнодолинської сільської ради Олександрівського району Донецької області відкрилась спадщина, яка складається з майнового права на земельну частку (пай), оскільки він був членом КСП «Зоря комунізму», та міг бути включений у списки на отримання земельної частки (пай), та йому повинен бути виданий сертифікат на підставі Указу Президента України «Про порядок паювання земель, переданих у колективну власність сільськогосподарським підприємствам і організаціям» від 08.08.1995 року № 720/95.

Таку інформацію, щодо наявності у її батька права на земельну частку (пай), у лютому 2020 року повідомили її родичі, які проживають в с. Мирна Долина Олександрівського (нині Краматорського) району Донецької області.

31.03.2021 року на її запит, було отримано архівні довідки трудового архіву Олександрівської селищної ради Донецької області №№111, 112, 113 від 22.03.2021 року, які підтверджують факту роботи її батька ОСОБА_2 , у КСП «Зоря комунізму» Олександрівського району Донецької області.

З батьком, на момент його смерті, проживала її мати ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Станично-Луганського районного управління юстиції від 24.11.2006 року, та яка прийняла спадщину після його смерті, відповідно до вимог ст.1268 ЦК України, у тому числі, і право на земельну частку пай.

Позивач звернулась до державного нотаріуса Станично-Луганської державної нотаріальної контори Кондратьєва В.М., з приводу прийняття спадщини. Проте, їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті її матері ОСОБА_3 , у зв`язку з відсутністю інформації, щодо факту реєстрації за однією адресою з померлою, та пропуском нею шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

При цьому, позивач зазначила, що не звернулась своєчасно із заявою до нотаріуса, про прийняття спадщини, оскільки була впевнена, що після смерті її батька - ОСОБА_2 , не було спадкового майна, а КСП «Зоря комунізму» їй, як спадкоємиці, не дало жодної інформації, про наявність у нього права на земельну частку (пай).

Посилаючись на вказані обставини, позивач просить суд визначити їй додатковий строк, тривалістю три місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 в смт Станично-Луганське, Станично-Луганського району Луганської області, та яка прийняла спадщину після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 її батька - ОСОБА_2 , оскільки була зареєстрована та проживала з ним за однією адресою.

Ухвалою Олександрівського районного суду Донецької області від 14.05.2021 року було залишено позовну заяву без руху, та позивачу надано строк для усунення її недоліків.

01.06.2021 року на адресу суду надійшла заява, про усунення недоліків позовної заяви, та надано докази, щодо сплати судового збору.

03.06.2021 року ухвалою Олександрівського районного суду Донецької області було прийнято до розгляду позовну заяву за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 09 год. 00 хв. 24 червня 2021 року.

24.06.2021 року підготовче судове засідання було відкладено на 08 год. 30 хв. 14 липня 2021року, у зв`язку з клопотанням позивача.

09.07.2021 року на електронну адресу суду (13.07.2021 року - на поштову адресу суду) від позивача надійшла заява, про зміну предмету позову, та долучення доказів до справи. Також, було отримано від позивача уточнену позовну заяву, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті її матері - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , та яка прийняла спадщину після смерті свого чоловіка, (батька позивача) - ОСОБА_2 , разом з копіями уточененої позовної заяви, та доданих до неї документів - для відповідача.

14.07.2021 року підготовче судове засідання було відкладено на 13 год. 10 хв. 29 липня 2021року, у зв`язку з технічною неможливістю проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

29.07.2021 року ухвалою Олександрівського районного суду Донецької області було призначено справу до розгляду по суті на 14 год. 00 хв. 09 серпня 2021 року.

09.08.2021 року судове засідання було відкладено на 14 год. 00 хв. 06 вересня 2021 року, у зв`язку з клопотанням позивача.

06.09.2021 року ухвалою Олександрівського районного суду Донецької області було відкладено судове засідання на 09 год. 00 хв. 23 вересня 2021 року, у зв`язку з клопотанням позивача.

Позивач в судовому засіданні підтримала заявлені позовні вимоги, та просила їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені в уточненій позовній заяві.

Представник відповідача - Станично-Луганської селищної військово-цивільної адміністрації Щастинського району Луганської області, в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просить розглянути справу без їх участі, за наявними у справі матеріалами, та вирішення спору залишити на розсуд суду.

Представник третьої особи - Станично-Луганської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча, про час та місце слухання справи був повідомлений належним чином.

Суд, заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановив таке.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про її народження серії НОМЕР_3 від 18.05.1956 року, у якому прізвище її батьків зазначено російською мовою: батько - ОСОБА_4 , мати - ОСОБА_5 ; свідоцтвом про одруження батьків серії НОМЕР_4 , виданого 16.09.1971 року Мирнодолинським сільським бюро РАГС, відповідно до якого ОСОБА_6 та ОСОБА_7 16 вересня 1971року зареєстрували шлюб, актовий запис № 17, та після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище - ОСОБА_8 "рос."; свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_5 , виданого 17 грудня 1977 року Станично-Луганським районним відділом РАГСу, відповідно до якого ОСОБА_9 та ОСОБА_10 17 грудня 1977 року зареєстрували шлюб, актовий запис №190, та після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище: " ОСОБА_11 " (а.с. 9, 10, 67).

ІНФОРМАЦІЯ_4 у смт Станиця Луганська, Станично-Луганського району Луганської області помер батько позивача - ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Ст-Луганським відділом реєстрації актів громадянського стану Луганської області від 13.11.1998 року, актовий запис № 225 (а.с.11).

ІНФОРМАЦІЯ_2 у смт Станично-Луганське, Станично-Луганського району Луганської області померла мати позивача ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим відділом реєстрації актів цивільного стану Станично-Луганського районного управління юстиції Луганської області від 24.11.2006 року, актовий запис № 250 (а.с. 68).

Відповідно до архівних довідок трудового архіву Олександрівської селищної ради Донецької області, її батько мав трудовий стаж, та відпрацював людино-дні за період роботи у колгоспі «Зоря комунізму» Олександрівського району Донецької області, а саме: у довідці №111 від 22.03.2021 року за 1954-1970 роки, у якій прізвище, ім`я, по батькові зазначено « ОСОБА_4 »( рос.); у довідці №112 від 22.03.2021 року за 1971-1977 роки, у якій прізвище, ім`я, по батькові зазначено « ОСОБА_4 » ( рос.), та у довідці №113 від 22.03.2021 року за 1978-1980 роки, у якій прізвище, ім`я, та по батькові зазначено « ОСОБА_12 .Як.»( рос.) (а.с. 14,15,16).

Постановою державного нотаріуса Станично-Луганської державної нотаріальної контори Кондратьєвим В.М., від 02.09.2020 року позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки пропущено строк подання заяви про прийняття спадщини - шість місяців, встановлений ст.1270 ЦК України.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, суд виходить з наступного.

Предметом позову у даній справі є визначення позивачу додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її матері.

Відповідно до загальних положень про спадкування, викладених у ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, до прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, початком перебігу якого є час її відкриття.

Згідно із частиною першою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Тобто, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які б могли дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевірити наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом указаної норми позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

За змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження №61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

Згідно роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладених в листі №24-753/0/4-13від 16.05.2013 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом.

Відповідно до вимог Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом МЮУ від 22.02.2012 N 296/5 (далі - Порядок вчинення нотаріальних дій), заяви про прийняття спадщини або відмову від її прийняття подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку подання заяви, про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача, щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про смерть спадкодавця, наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку.

Судом встановлено, що померла ОСОБА_3 , на час відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживала окремо від позивача. Позивач є спадкоємцем за законом після смерті матері ОСОБА_3 , спадкова справа після її смерті не заведена. Інших спадкоємців, які б прийняли спадщину після смерті матері позивача, судом не встановлено.

Згідно наданих документів, визначений законом шестимісячний строк на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , закінчувався 24 травня 2007 року.

Проте, суд вважає, що ОСОБА_1 , не була позбавлена можливості звернутися до нотаріуса із заявою, про прийняття спадщини з часу відкриття спадщини до 24 травня 2007 року, крім того, заява, також, могла бути подана шляхом направлення її поштою до нотаріальної контори.

Також, встановлено, що ОСОБА_1 , як сама зазначає в позові, знала, що її батько ОСОБА_2 , проживаючи на території Мирнодолинської сільської ради Олександрівського району Донецької області, працював, та був членом КСП «Зоря комунізму», тому, можливо, мав право на земельну частку (пай), і мав би бути виданий сертифікат на право на земельну частку (пай).

У позовній заяві ОСОБА_1 не зазначає обґрунтованих підстав, які б перешкоджали їй звернутися до нотаріуса із заявою, про прийняття спадщини протягом 14 років, з часу відкриття спадщини.

Враховуючи тривалість пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, що становить більше 14 років на момент звернення до суду з позовом, а також, беручи до уваги встановлені обставини, суд вважає, що позивач, не довела існування об`єктивних перешкод для прийняття спадщини, а отже, не довела, що пропуск строку для прийняття спадщини відбувся з поважних причин.

Тому, в задоволенні позову необхідно відмовити.

На підставі викладеного та керуючись вимогами статей 13, 81, 141, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні позову ОСОБА_1 , до Станично-Луганської селищної військово-цивільної адміністрації Щастинського району Луганської області, третя особа: Станично-Луганська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, - відмовити.

Рішення суду набирає чинності після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано.

Апеляційна скарга може бути подана безпосередньо до Донецького апеляційного суду або через Олександрівський районний суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Позивач ОСОБА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_6 .

Відповідач Станично-Луганська селищна військово-цивільна адміністрація, юридична адреса: вулиця Центральна, 25, смт Станиця Луганська, Щастинського району Луганської області, .

Третя особа - Станично-Луганська державна нотаріальна контора, юридична адреса: вулиця Москва-Донбас, 34, смт Станиця Луганська, Щастинського району Луганської області, .

Повний текст рішення складено 27 вересня 2021 року.

Суддя А.І. Шинкаренко