СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

ун. № 759/16909/21

пр. № 2/759/5744/21

02 листопада 2021 року м.Київ

Святошинський районний суд м. Києва, в особі судді Сенька М.Ф., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Прості Займи" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановив:

Представник ТОВ "Прості Займи" Пономар В.О. звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просив стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором

Позов мотивовано неналежним виконанням відповідачем зобов`язань за договором.

Провадження за позовом відкрите відповідно до ухвали судді від 02.08.2021 справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Відповідач відзив на позов не надіслав, клопотання про розгляд справи в іншому порядку не надходило.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без участі сторін за наявними у справі матеріалами.

Судом встановлено таке.

28.07.2018 року між ТОВ «Прості займи» та ОСОБА_1 було укладено Договір про надання фінансових послуг № 02, відповідно до якого відповідач отримав кредит на особисті потреби в розмірі 2000,00 грн, строком на 16 днів зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 40 грн за кожен день користування кредитом.

Відповідно до довідки, наданої ТОВ «ФК «ВЕЙ ФОР ПЕЙ» на підтвердження виконання переказу, 28.07.2018 року о 19:30:04 відповідачу були перераховані грошові кошти у розмірі 2000,00 грн.

Відповідно до вимог статті 639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлено законом; якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для такого виду договорів не вимагалася. Якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Якщо сторони домовились укласти у письмовій формі договір, щодо якого законом не встановлено письмової форми, такий договір є укладеним з моменту його підписання сторонами. Якщо сторони домовилися про нотаріальне посвідчення договору, щодо якого законом не вимагається нотаріального посвідчення, такий договір є укладеним з моменту його нотаріального посвідчення.

Згідно із статтями 1046, 1049 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

Встановлені судом фактичні обставини у справі свідчать про те, що Правила про порядок надання коштів у позику, в тому числі і на умовах фінансового кредиту ТОВ «Прості займи» перебувають в загальному доступі, розміщенні на офіційному сайті фінансової установи та в розумінні статей 641, 644 ЦК України є публічною пропозицією (офертою) на укладення договору позики із визначенням порядку і умов кредитування, права і обов`язки сторін, іншу інформацію, необхідну для укладення договору.

Між сторонами досягнуто згоди щодо всіх істотних умов договору позики, який оформлений сторонами в електронній формі, з використанням електронного підпису одноразовим ідентифікатором.

Відповідно до статті 639 ЦК України якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі.

Таким чином, згідно з Кредитним договором, ОСОБА_1 взяв на себе зобов`язання повернути кредит у розмірі 2000,00 грн, та сплатити проценти у розмірі 640,00 грн до 12.08.2018 року. Окрім зазначеного, відповідач також взяв на себе зобов`язання, у разі виникнення заборгованості, сплатити неустойку у вигляді пені згідно з умов Кредитного договору.

Відповідно до розрахунків, наданих позивачем, непогашена заборгованість за кредитним договором 02 станом на 01.07.2021 року становить 47732,73 грн, з яких: сума кредиту- 2000,00 грн, проценти за користування кредитом - 42182,70 грн, пеня - 903,90 грн, індекс інфляції за весь період прострочення - 645,40 грн та три проценти річних від простроченої суми- 2000,73 грн.

Разом з тим відповідно до довідки, наданої ТОВ «ФК «ВЕЙ ФОР ПЕЙ» на підтвердження виконання переказу, 13.08.2018 року о 21:09:10 позивачу були перераховані грошові кошти у розмірі 713,40 грн.

Згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (стаття 611 ЦК України).

Відповідно до статті 610 ЦК порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Одним із видів порушення зобов`язання є прострочення - невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк.

З урахуванням встановленого, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 взяті не себе зобов`язання не виконав, у передбачений в договорі строк, кошти (суму кредиту) не повернув, внаслідок чого виникла заборгованість за основним зобов`язанням у розмірі 2 000,00 грн, що підлягає стягненню з відповідача.

Щодо нарахованих ТОВ «Прості займи» відсотків за користування кредитом, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК україни, частини першої статті 1049 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми кредиту, розмір і порядок одержання яких встановлюються договором. Отже, припис абзацу 2 частини першої статті 1048ЦК України про виплату процентів до дня повернення позики може бути застосований лише у межах погодженого сторонами строку кредитування.

З аналізу вищезазначених норм матеріального права слідує, що після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється. Права та інтереси кредитодавця в охоронних правовідносинах забезпечуються частиною другою статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання.

Зазначена правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постановах: від 28 березня 2018 року у справі № 444/9519/12 (провадження № 14-10цс18), від 04 липня2018 року у справі № 310/11534/13-ц (провадження № 4-154цс18), від 31 жовтня 2018 року у справі № 202/4494/16-ц (провадження № 14-318цс18).

Щодо нарахованих відсотків за період з 28.07.2018 року по 12.08.2018 року в сумі 640,00 грн, що визначена умовами договору, то вказана сума підлягає стягненню з відповідача.

Оскільки процентна ставка, визначена умовами договору в конкретній сумі, не сплачена позичальником, а після закінчення строку кредитування у позикодавця відсутні правові підстави нараховувати передбачені договором проценти, тому заявлена позикодавцем ТОВ «Прості займи» вимога в частині стягнення з відповідача заборгованості по відсотках за користування кредитом є безпідставною та задоволенню не підлягає.

Вирішуючи позовні вимоги щодо стягнення з відповідача сум в порядку частини другої статті 625 ЦК України, суд враховує наступне.

Відповідно до статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

За таких обставин, суд приходить до висновку про те, що з відповідача на користь ТОВ «Прості Займи» підлягає стягненю заборгованість за кредитним договором від 28.07.2018 року в загальному розмірі 4835,73 грн, яка складається з: 1286,60 грн - заборгованість по основному боргу (з урахуванням погашення заборгованості в розмірі 713 40грн.); 903,00 грн - пені за порушення зобов`язання; 645,40 грн - індекс інфляції за весь період прострочення; 2000,73 грн - 3 % річних від простроченої суми; відсотків в сумі 1080,00 грн,

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в сумі 2270,00 грн.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 141, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Прості займи» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ІН НОМЕР_1 ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Прості займи» (адреса місцезнаходження: м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, 39-А, офіс 25, ) заборгованість за кредитним договором від 28.07.2018 року в розмірі 4835,73 грн. та судові витрати у розмірі 2270, а всього 7105 (сім тисяч сто п"ять) грн. 73 грн .

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його оголошення.

Суддя М.Ф. Сенько