ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/8473/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" вересня 2021 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Комаревцева Л.В. розглянувши за правилами спрощеного провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення порядку користування квартирою,

В С Т А Н О В И В :

У серпні 2021 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення порядку користування квартирою.

Позивач посилаються на наступні обставини. Позивачам та відповідачу на праві приватної власності в рівних частках належить квартира АДРЕСА_1 .

Оскільки між співвласниками склалися складні стосунки щодо користування спільним майном, позивач просить визначити наступний порядок користування: в користування ОСОБА_1 , ОСОБА_2 виділити окремі ізольовані кімнати площами 11,2 кв. м та 12.45 кв.м, разом з лоджією 1,9 кв.м., відповідачу виділити у користування житлову кімнату площею 16,7 кв. м. Кухню 10,0 кв.м. разом з балконом 0,9 кв.м, ванну кімнату 2,8 кв.м., вбиральню -14 кв.м., коридор -13,95 кв.м залишити в загальному користуванні.

Ухвалою суду від 28.08.2021 відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

У відповідності до ст.ст.174, 178 ЦПК України відповідач не скористався своїм процесуальним правом та не направив суду відзив на позовну заяву, із викладенням заперечень проти позову.

Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у позовній заяві, суд встановив такі обставини та визначені відповідно до них правовідносини.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має права на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно частин 1 та 2 статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно із ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється у порядку іншого судочинства.

Судом встановлено, що між сторонами виникли правовідносини пов`язані з користуванням житловим приміщенням. Квартира, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 належить ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на праві приватної власності в рівних частках, тобто по 1/12 частці.

Зазначена квартира приватизована згідно Розпорядження (наказом) від 29 листопада 2004 року за № 38957 на чотирьох членів сім`ї: на праві спільно- часткової власності ОСОБА_1 та членами його сім`ї: ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 у рівних долях. 29 листопада 2004 року ОСОБА_1 отримане Свідоцтво про право власності на житло, видане відділом приватизації державного житлового фонду Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації.

ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Її частку в квартирі спадкували її чоловік та їх спільні діти в рівних долях, а саме: ОСОБА_1 , згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 27 травня 2021 року державним нотаріусом Сьомої київської державної нотаріальної контори Конончук Т. В., Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі, виданого Сьомою київською державною нотаріальною конторою 27.05.2021 за № 64911123, Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 27.05.2021 за N° 258553931; ОСОБА_2 , згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 27 травня 2021 року державним нотаріусом Сьомої київської державної нотаріальної контори Конончук Т. В., Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі, виданого Сьомою київською державною нотаріальною конторою 27.05.2021р. за № 64910810, Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 27.05.2021 за № 258553733.; ОСОБА_3 згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 27 травня 2021 року державним нотаріусом Сьомої київської державної нотаріальної контори Конончук Т. В., Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі, виданого Сьомою київською державною нотаріальною конторою 27.05.2021 за № 64910878, Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 27.05.2021р. за № 258554340.

ОСОБА_2 16 травня 2008 року уклала шлюб з ОСОБА_6 та змінила своє прізвище на ОСОБА_2 .

Звертаючись до суду з заявленим позовом, позивачі посилаються на те, що між співвласниками склалися складні стосунки, конфліктна ситуація й непорозуміння щодо користування спірним житлом, сплати комунальних платежів. Відповідач постійно вчиняє сварки та скандали, з цього приводу неодноразово викликалися правоохоронні органи.

Відповідно до ст.358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їх згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном відповідної матеріальної компенсації.

З п.14 Постанови Пленуму Верховного Суду України „Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" №20 від 22.12.1995 (із наступними змінами) слідує, що у квартирі, яка є спільною частковою власністю може бути встановлено порядок користування приміщеннями квартири, якщо про це заявлено позов.

Користування майном є однією із складових права власності (ст.ст.317, 319 ЦК України), яке гарантоване ст.41 Конституції України.

Відповідач заперечень щодо встановлення порядку користування квартирою не надав.

Згідно з технічним паспортом на квартиру, спірна квартира є трьохкімнатною, житлова площа - 40,35 кв.м., у тому числі 1-а кімната - 11,2 кв.м., 2-а кімната - 12,45 кв.м., 3-я кімната - 16,7 кв.м., кухня - 10,0 кв.м., ванна кімната - 2.8 кв.м., вбиральня -1,4 кв.м., коридор - 13,95 кв.м., балкон - 0.90 кв.м., лоджія -1,9 кв. м. Загальна площа квартири - 71,3 кв.м. Кімнати в квартирі ізольовані.

Згідно Витягу з Реєстру територіальної громади м. Києва про зареєстрованих осіб у житловому приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 станом на 19.08.2021р. зареєстровані наступні особи: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований з 22.01.1991року, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований з 20.04.1999 року, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований з 26.07.2011року - син ОСОБА_3 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрована з 10.01.2012 року. - дочка ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстрована з 18.02.2021року, ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , зареєстрований з 18.02.2021року - син ОСОБА_2 .

Як зазначають позивачі, між ними та відповідачем вже склався наступний порядок користування квартирою, а саме: Позивач 1 постійно проживає в кімнаті 11,2 кв. м., Позивач 2 з чоловіком та їх спільною дитиною - в кімнаті 12,45 кв.м., а Відповідач з дружиною та їх спільними двома дітьми - в кімнаті 16,7 кв. м.

Відтак, зважаючи на викладені обставини та ненадання відповідачем відзиву на позов, виходячи із загальної житлової площі вказаної квартири, розміру кожної жилої кімнати, кількості осіб, що проживають у квартирі, , суд приходить до висновку що встановлення порядку користування квартирою жодним чином не впливає на розмір часток сторін у праві власності на квартиру і не обмежує їх право власності.

Допоміжні приміщення квартири: кухня, коридор, ванна кімната, туалет, вбудована шафа, балкон підлягають залишенню в спільному користуванні.

Суд вважає необхідним встановити порядок користування квартирою відповідно до запропонованого позивачами варіанту. Вказаний порядок відповідатиме інтересам всіх проживаючих у квартирі, крім того, виявляє право позивачів на визначення порядку користування як власників майна.

Враховуючи наведене суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись статтями 4, 5, 7, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 141, 259, 263-265, 268, 279, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення порядку користування квартирою - задовольнити.

Встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 наступним чином:

Виділити окрему ізольовану кімнату площею 11,2 кв.м. ОСОБА_1 разом з лоджією 1,9 кв.м.;

Виділити окрему ізольовану кімнату площею 12,45 кв.м. ОСОБА_2 разом з лоджією 1,9 кв.м.;

Виділити окрему ізольовану кімнату площею 16,7 кв.м.

ОСОБА_3 10,0 кв.м. разом з балконом 0,9 кв.м, ванну кімнату 2,8 кв.м., вбиральню -14 кв.м., коридор -13,95 кв.м залишити в загальному користуванні.

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня отримання копії.

Повний текст рішення виготовлено 29.09.2021

Суддя: Комаревцева Л.В.