Провадження № 2/761/8254/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

16 листопада 2021 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді: Саадулаєва А.І.,

при секретарі: Корнійчук Є.Т.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду цивільну справу за позовом

позивач: Акціонерне товариство «АКЦІОНЕРНИЙ БАНК «РАДАБАНК» (, місцезнаходження: 49069, м. Дніпро, пр. Олександра Поля, 46),

відповідач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ),

предмет позову: стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2021 року АТ «АБ «Радабанк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовував тим, що між АТ «АБ «Радабанк» та ОСОБА_1 шляхом акцептування банком пропозиції клієнта був укладений договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб по ліміту овердрафту № 39019/ФКР522/0 від 15.04.2019 року встановленого на платіжну картку, відповідно до заяви на приєднання до «договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб» № 39019/ФКР522/0 від 15.04.2019 року. За умовами договору ОСОБА_1 отримала кредит у формі овердрафту у сумі 50000,00 грн. зі строком кредитування з датою повного погашення ліміту овердрафту 13.04.2021 року на платіжну картку міжнародних платіжних систем зі сплатою 36,00% річних, надалі процентна ставка була збільшена до 38%. Процентна ставка, яка застосовується при невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту - 55% річних.

Оскільки ОСОБА_1 порушила умови договору щодо повернення кредиту та процентів у строки та порядку, визначені договором, банк просить суд стягнути з відповідача на свою користь заборгованість у сумі 67260,21 грн.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 29.04.2021 року відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін для розгляду справи по суті.

Відповідач своїм правом на подання відзиву не скористався.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Разом з тим, в матеріалах справи міститься заява представника позивача, згідно якої він просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі, а справу розглядати у його відсутність. Крім того, у вказаній заяві представник позивача зазначив, що не заперечує щодо заочного розгляду справи.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не сповістив.

Разом з тим, відповідно до положень ч.1, 2 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.

Враховуючи наявність в справі достатніх матеріалів про права та обов`язки сторін та те, що представник позивача щодо заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч. 1, 2 ст. 280 та відповідно до ст. 281 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи.

У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що між АТ «АБ «Радабанк» та ОСОБА_1 шляхом акцептування банком пропозиції клієнта був укладений договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб по ліміту овердрафту № 39019/ФКР522/0 від 15.04.2019 року встановленого на платіжну картку, відповідно до заяви на приєднання до «договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб» № 39019/ФКР522/0 від 15.04.2019 року. За умовами договору ОСОБА_1 отримано кредит у формі овердрафту у сумі 50000,00 грн. зі строком кредитування з датою повного погашення ліміту овердрафту 13.04.2021 року.

Позивач свої зобов`язання за договором про надання банківських послуг виконав у повному обсязі, а саме, випустив платіжну картку та надав відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту, відповідач порушив умови договору та своєчасно не вносив кошти для погашення заборгованості, у зв`язку із чим утворилася заборгованість.

З наданих позивачем розрахунків суми заборгованості, станом на 15.04.2021 року вбачається, що загальний розмір заборгованості ОСОБА_1 складає 67260,21 грн., з яких: 50000,00 грн. - прострочена заборгованість по ліміту овердрафту; 15969,82 грн. - прострочена заборгованість по нарахованих процентах; 11,07 грн. - пеня на прострочену заборгованість по ліміту овердрафту; 8,84 грн. - пеня на прострочену заборгованість по нарахованих процентах; 1215,48 грн. - дебіторська заборгованість за операціями з ПК; 55,00 грн. - штраф за прострочення.

Листом від 08.10.2020 року позивач звертався до відповідача з вимогою про сплату заборгованості, однак заборгованість погашено не було.

Відповідно до ч. 1 ст. 634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

За змістом ст.ст. 525, 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору і одностороння відмова від зобов`язання не допускається.

Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Статтею 629 ЦК України визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), тобто ухиляючись від сплати заборгованості за кредитом.

Статтями 525, 526 ЦК України, передбачена недопустимість односторонньої відмови від зобов`язання, зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства.

Як вбачається із ст.549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до ч.1 ст.550 ЦК України, право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання.

Згідно ч.1 ст.551 ЦК України, предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно.

Згідно ч.2 ст.551 ЦК України, якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

При цьому, згідно з ч.1 ст. 76, ч. 1 ст. 77 та ст. 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

З огляду на зазначене, суд приходить висновку, що позивач вправі вимагати захисту своїх прав через суд - шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів, процентів, пені та штрафів за порушення зобов`язання перед кредитором.

Враховуючи, що на підставі наданих доказів встановлено, що ОСОБА_1 взяті на себе зобов`язання за укладеним з банком договором щодо повернення отриманих коштів не виконує, суд дійшов висновку про задоволення позову.

Оскільки позовні вимоги підлягають задоволенню, відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати у вигляді судового збору підлягають стягненню з відповідача.

Керуючись ст.ст. 259, 265, 268, 273, 280-282, 353-355 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Акціонерного товариства «АКЦІОНЕРНИЙ БАНК «РАДАБАНК» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «АКЦІОНЕРНИЙ БАНК «РАДАБАНК» (, місцезнаходження: 49069, м. Дніпро, пр. Олександра Поля, 46), заборгованість по ліміту овердрафту №39019/ФКР522/0 від 15.04.2019 року у сумі 67260 (шістдесят сім тисяч двісті шістдесят) гривень 21 копійка.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «АКЦІОНЕРНИЙ БАНК «РАДАБАНК» (, місцезнаходження: 49069, м. Дніпро, пр. Олександра Поля, 46), судовий збір у розмірі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) гривень 00 копійок.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя: