Справа № 362/6112/21
Провадження № 2/362/2974/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

13 грудня 2021 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого - судді Ковбеля М.М.,

за участю секретаря - Сілецької М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Василькові Київської області цивільну справу за правилами спрощеного позовного провадження за позовом ТОВ "Торгівельно-розважальний центр "Казантип-Калина" до ОСОБА_1 , третя особа: Васильківський міськрайонний відділ Державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції про зняття арешту, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду з позовом, у якому просить зняти арешт з банківського рахунку № НОМЕР_1 в AT КБ "Приватбанк", підстава накладення арешту - постанова Васильківського ВДВС про арешт від 23.12.2009 р. ВП 16514436, що належить Товариству з обмеженою відповідальністю "Торгівельно-розважальний центр "Казантип-Калина".

В обґрунтування позову зазначив, що 28 березня 2013 року державним виконавцем винесено постанову про повернення виконавчого документа стягувану та припинено чинність арешту майна боржника та скасовані інші заходи примусового виконання рішення, а тому подальші підстави арешту на майно позивача є безпідставним.

Позивач в судове засідання не з`явився, надав заяву, в якій просив слухати справу без його участі, позовні вимоги підтримав повністю.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи судом повідомлявся належним чином.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву про слухання прави у відсутність представника.

У зв`язку з зазначеним, зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України.

Суд, дослідивши письмові матеріли справи, вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступних підстав.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши та оцінивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Статтею 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Судом встановлено, що 15 грудня 2009 року Васильківським міськрайонним судом Київської області було видано виконавчий лист (дублікат) по справі № 2-1471 «Про стягнення з ТОВ «Торгівельно-розважальний центр «Казантип - Калина»» на користь ОСОБА_1 борг в сумі 930 тис. грн.. штраф за прострочення повернення суми позики у розмірі 0,2% від суми заборгованості за кожен день прострочення в сумі 517 тис. 80 грн., суму індексації з урахуванням індексів інфляції в розмірі 131 тис. З грн.».

23.12.2009р. державним виконавцем відділу Державної виконавчої служби Васильківського міськрайонного управління юстиції було відкрито виконавче провадження № 16514436 по примусовому виконанні виконавчого листа по справі № 2-1471 «Про стягнення з ТОВ «Торгівельно-розважальний центр «Казантип - Калина»» на користь ОСОБА_1 боргу та при відкритті виконавчого провадження державним виконавцем було накладено арешт на все належне Позивачу-Боржнику рухоме та нерухоме майно та відкриті поточні рахунки у банківських установах.

28 березня 2013 року державним виконавцем Кияницею Н.М. по ВП № 16514436 було винесено Постанову «про повернення виконавчого документа стягувачеві» відповідно до п.2 ст. 47 Закону України «Про виконавче провадження» (в редакції Закону № 606-XIVвід 21.04.1999 ) та направлено її Стягувачу та Боржнику. Пунктом 2 Постанови «про повернення виконавчого документа стягувачеві» від 28.03.2013р. державним виконавцем зазначено: «Припинено чинність арешту майна боржника та скасувати інші заходи примусового виконання рішення.»

Рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області № 362/2590/17 від 19.06.2017 року позов ТОВ «Торгівельно-розважальний центр «Казантип-Калина» - задоволено, та звільнено з під арешту об`єкти нерухомого майна,які належать на праві власності ТОВ «Торгівельно-розважальний центр «Казантип-Калина», а саме торгівельні павільйони № НОМЕР_2 , що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований в Єдиному реєстрі заборон відчуження нерухомого майна за №9373487 від 23.12.2009 року, на підставі постанови про відкриття виконавчого провадження від 23.12.2009 року Відділу ДВС Васильківського міськрайонного управління юстиції в межах виконавчого провадження №16514436.

Листом №16514436 від 26.11.2021 року Васильківський відділ державної виконавчої служби в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) повідомив, що Перевіркою відомостей АСВП з`ясовано, щодо стягнення з ТОВ «Торгівельно-розважального центру «Казантип-Калина» перебувало виконавче провадження помер за ЄДРВП-спецрозділ 16514436 про стягнення з останнього боргу у розмірі 1 578 083,00 грн. на користь ОСОБА_1 на підставі виконавчого листа (дублікат) № 2-1471 від 15.12.2009 виданого Васильківським міськрайонним судом Київської області. 28.03.2013 року державним виконавцем винесено постанову про повернення виконавчого документа стягувану на підставі п. 2 ст. 37 Закону України «Про виконавче провадження» (який втратив чинність 03.11.2016) у зв`язку з відсутністю у боржника майна на яке можливо звернути стягнення. Станом на 26.11.2021 року вищевказаний виконавчий документ до відділу повторно не надходив та на примусовому виконанні не перебуває.

За змістом норм ст. ст. 15, 16 ЦК України, ст. 4 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Одним із способів захисту цивільних прав є відновлення становища, яке існувало до порушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

У ст. 41 Конституції України, ст. 321 ЦК України закріплено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

За змістом ч. 1 ст. 316, ч. ч. 1, 2 ст. 319 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 2 постанови №5 від 03 червня 2016 року Про судову практику в справах про зняття арешту з майна роз`яснив, що позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Положеннями ст.ст.319, 321 та 391 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд, право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійснені, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійснені ним права користування та розпорядження своїм майном.

У відповідності до положень ст.1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, яка відповідно до ч.1 ст.9 Конституції України, п.1 ст.17 Закону України «Про міжнародні договори України» є частиною національного законодавства, та ст.41 Конституції України та ст.ст. 321, 328 ЦК України, зазначають, що кожна фізична особа має право мирно володіти своїм майном, право власності набувається із підстав не заборонених законом, зокрема правочинів. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений в його здійсненні крім у випадках і в порядку, встановлених законом.

Порядок зняття арешту з майна або його звільнення з-під арешту у цивільному процесі визначений положеннями постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судових рішень у цивільних справах» № 6 від 7 лютого 2014 року.

Таким чином, на підставі зібраних по справі доказів суд приходить до висновку, що будь-яких правових підстав для подальшого арешту майна немає, а тому, з метою недопущення порушення майнових прав позивача, арешт майна підлягає скасуванню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 5, 12, 13, 76, 81, 89, 259, 263 265 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

Позов - задовольнити.

Зняття арешт з банківського рахунку № НОМЕР_1 в AT КБ "Приватбанк" (, код банку 321842), підстава накладення арешту - постанова Васильківського ВДВС про арешт від 23.12.2009 р. ВП 16514436, що належить Товариству з обмеженою відповідальністю "Торгівельно-розважальний центр Казантип-Калина" .

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте Васильківським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення його повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення або апеляційної скарги, якщо такі не було подано.

Суддя М.М. Ковбель