Провадження № 2-п/229/28/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2021 року м. Дружківка

Дружківський міський суд Донецької області в складі:

головуючого - судді Грубника О.М.,

за участю секретаря судового засідання Варламової О.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за заявою регіональної філії «Донецька залізниця» АТ «Українська залізниця» про перегляд заочного рішення,

В С Т А Н О В И В:

10 вересня 2021 року регіональна філія «Донецька залізниця» АТ «Українська залізниця» (далі- АТ «Українська залізниця») звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення Дружківського міського суду Донецької області від 04 серпня 2021 року № 229/2390/21 по справі за позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення заборгованості з заробітної плати, компенсації за несвоєчасну виплату заробітної плати. Зазначеним рішенням позовні вимоги ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення заборгованості з заробітної плати, компенсації за несвоєчасну виплату заробітної плати були задоволені частково. Стягнено з публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» на користь ОСОБА_1 заборгованість по заробітній платі за березень-липень 2017 року у сумі 25181 грн. 28коп., суми компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати за період березень-липень 2017 року у розмірі 7140 грн 42 коп.; стягнено з публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» на користь держави судовий збір в розмірі 2201 грн 90 коп.

АТ «Українська залізниця» вказало, що зазначене рішення було оприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень 20 серпня 2021 року. Станом на 03 вересня 2021 року повний текст судового рішення на адресу відповідача не надходив. Крім того, ухвала про відкриття провадження у цивільній справі № 229/2390/21 від 12 травня 2021 року та позовна заява була направлена для виконання і представництва інтересів по справі до регіональної філії «Донецька залізниця» АТ «Укрзалізниця» (отримана 12 серпня 2021 року, що підтверджується вхідними реєстраційними номерами на супровідному листі та поштовим конвертом за відправленням № 880). Згідно з ухвалою суду відповідачу було встановлено строк для подання відзиву на позовну заяву (15 днів з дня отримання ухвали). Судові повістка або ухвала про відкладення розгляду справи на 04 серпня 2021 року на адресу відповідача не надходила. Тому відповідач не зміг надати відзив у встановлений строк та не був повідомлений про час та місце розгляду справи на 04 серпня 2021 року. Просить суд поновити строк для подання заяви про перегляд заочного рішення; скасувати заочне рішення Дружківського міського суду від 04 серпня 2021 року № 229/2390/21 та судові витрати за подання заяву віднести за рахунок позивачки.

Представник АТ «Українська залізниця» у судове засідання не з`явився, просив суд у заяві від 10 вересня 2021 року розглянути справу без його участі.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи сповіщена належним чином: судовою повісткою, про що свідчить SMS-повідомлення.

Згідно з ч. 1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріалами справи, суд встановив наступне.

Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст.1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, яка набула чинності для України з 11.09.1997 року, Високі Договірні сторони гарантують кожному, хто перебуває під їхньою юрисдикцією права і свободи, визначенні в розділі І «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

У справі «Bellet у. France» Європейський суд з прав людини зазначив, що „стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

Як свідчить позиція Європейського суду з прав людини у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Отже, судові процедури повинні бути справедливими, тому особа безпідставно не може бути позбавлена права на перегляд заочного судового рішення, оскільки це буде порушенням права, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий судовий розгляд, до якого також відноситься і право на перегляд заочного рішення.

Відповідно до частин 1, 2, 5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судом встановлено, що згідно з заочним рішенням Дружківського міського суду Донецької області від 04 серпня 2021 року № 229/2390/21 по справі за позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення заборгованості з заробітної плати, компенсації за несвоєчасну виплату заробітної плати. Зазначеним рішенням позовні вимоги ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення заборгованості з заробітної плати, компенсації за несвоєчасну виплату заробітної плати були задоволені частково. Стягнено з публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» на користь ОСОБА_1 заборгованість по заробітній платі за березень-липень 2017 року у сумі 25181 грн. 28коп., суми компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати за період березень-липень 2017 року у розмірі 7140 грн 42 коп.; стягнено з публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» на користь держави судовий збір в розмірі 2201 грн 90 коп.

Статтею 285 ЦПК України, яка визначає форму і зміст заяви про перегляд заочного рішення передбачено, що заява про перегляд заочного рішення повинна бути подана у письмовій формі.

У заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено: 1) найменування суду, який ухвалив заочне рішення; 2) ім`я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобів зв`язку; 3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; 4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача; 5) клопотання про перегляд заочного рішення; 6) перелік доданих до заяви матеріалів.

Заява про перегляд заочного рішення підписується особою, яка її подає.

До заяви про перегляд заочного рішення додаються її копії за кількістю учасників справи та копії всіх доданих до неї матеріалів. До заяви про перегляд заочного рішення, поданої представником відповідача, додається довіреність або інший документ, який підтверджує його повноваження. До заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору. До заяви про перегляд заочного рішення додаються докази, на які посилається заявник. До неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Як вбачається з поштового повідомлення від 25 серпня 2021 року (а.с.41) представник АТ «Укрзалізниця» Чайка (особисто, за довіреністю) отримав копію заочного рішення Дружківського міського суду Донецької області від 04 серпня 2021 року № 229/2390/21.

Натомість, представник АТ «Укрзалізниця» вказує, що станом на 03 вересня 2021 року повний текст судового рішення на його адресу не надходив.

Як встановлено судом дане твердження АТ «Укрзалізниця» спростовується наявними в матеріалах справи доказами.

Відповідно дост.284ЦПК України, заочне рішенням може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Згідно з п. 3 ч. 2ст.285ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це.

ак, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач викликався у судові засідання (09 червня 2021 року на 08:30 год., 04 серпня 2021 року на 09:00 год.) шляхом направлення судових повісток з рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення, за адресою: АТ «Укрзалізниця», тобто за місцем реєстрації. Саме двічі представник відповідача Чайка отримував судові повістки про виклик до суду, що підтверджено поштовими повідомленнями (а.с.30, а.с.32).

30 липня 2021 року відповідач рекомендованим листом отримав копію ухвали суду про відкриття провадження у справі від 12 травня 2021 року з додатком до неї. Однак, відповідач не скористався п`ятнадцятиденним строком з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подачі відзиву на позовну заяву. Тому суд вирішив справу за наявними матеріалами (ст. 178 ЦПК України).

Водночас, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

У відповідності до ч. 3ст.287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Так, відповідачем при поданні заяви про перегляд заочного рішення не надано доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, і не були враховані судом при винесенні спірного заочного рішення від 04 серпня 2021 року.

З урахуванням того, що заявником не надано жодних нових доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи і вплинули б на рішення суду, суд приходить до висновку про відсутність законних підстав для задоволення заяви.

У зв`язку з наведеним, суд не вбачає посилань відповідача на будь-які докази, які мають істотне значення для справи та не були досліджені судом, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті, а тому в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.

Частиною 4 ст.287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 260-261, 284-288 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву регіональної філії «Донецька залізниця» АТ «Українська залізниця» про перегляд заочного рішення від 04 серпня 2021 року №229/2390/21 за позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення заборгованості з заробітної плати, компенсації за несвоєчасну виплату заробітної плати - залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: О. М. Грубник