РІШЕННЯ

Іменем України

24 вересня 2021 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області в складі головуючого - судді Свєтушкіної Д.А., за участі секретаря судових засідань Михальчук І.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгород в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області за підсудністю з Оболонського районного суду м. Києва надійшов позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, в якій позивач просить визначити їй додатковий строк для подачі заяви на прийняття спадщини, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , терміном три місяці з моменту набрання даним рішенням законної сили. Свої вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її тітка ОСОБА_2 . До своєї смерті ОСОБА_2 заповіла на користь позивача нерухоме майно. Про наявність заповіту позивач дізналась на початку грудня 2019 року, вже після смерті своєї тітки. Одразу після цього, позивачка звернулась до нотаріуса з метою написання заяви про прийняття спадщини та подальшого звернення до державного нотаріуса про відкриття спадщини. Зазначає, що через впровадження карантину не встигла вчасно звернуться із заявою до державної нотаріальної контори. Однак у відповідь на її заяву, Одинадцята Київська державна контора листом від 22.07.2020 року повідомила про те, що її заява про прийняття спадщини від 10.12.2019 року отримана та на її підставі заведено спадкову справу № 581/2020 до майна ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Крім того державним нотаріусом вказано, що позивач в значний строк заяву до будь-якої нотаріальної контори не подавала, а із зазначених у заяві даних щодо місця проживання та місця реєстрації позивача можна визначити відсутність факту прийняття спадщини, тому є такою що пропустила строк для прийняття спадщини.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 11.05.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у цивільній справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 10.06.2021 року витребувано з Одинадцятої київської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи №581/2020 яка заведена після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 09.08.2021 року підготовче провадження у цивільній справі закрито, справу призначено до судового розгляду.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала суду заяву в якій просить проводити розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Крім того зазначає, що 10.12.2019 року нею у нотаріуса була оформлена заява про прийняття спадщини, та позивач вважала, що відповідна заява є поданою до нотаріуса, також зауважила, що до 11.07.2020 року не прибула до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори через карантин та інші причини зазначені в позові.

Представник Київської міської ради в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду пояснення на позовну заяву, в яких просить прийняти законне та обґрунтоване рішення, а також розглянути справу без участі представника відповідача.

У зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, на підставі частини другої статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши всі обставини по справі та перевіривши їх доказами, суд вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають повному задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. У ст.12 ЦПК України, говориться, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Судом встановлено, що 06.03.2019 року ОСОБА_2 склала заповіт, який був посвідчений нотаріусом Київського міського нотаріального округу Козаєвою Н.М. та зареєстрований в реєстрі за № 1010, згідно якого вона заповіла ОСОБА_1 - 5/8 земельної ділянки для колективного садівництва, кадастровий номер :24:142:0162, місцезнаходження Київська обл., Вишгородський р-н, Сувидська сільська рада, С/Т Патріот, ділянка НОМЕР_1 , а також 5/8 садового будинку за адресою АДРЕСА_1 (а.с. 9,10).

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим Дніпровським районним у м.Києві відділом державної реєстрації Актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві 13 червня 2019 року (а.с. 11).

10 грудня 2019 року ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса Козаєвої Н.М. та нотаріально посвідчила свою заяву про прийняття спадщини за заповітом, яка залишилась після смерті ОСОБА_2 (а.с. 42).

20 липня 2020 року з метою оформленням своїх спадкових прав ОСОБА_1 звернулася з відповідною заявою про прийняття спадщини до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори (а.с. 42,43).

Як вбачається з листа Одинадцятої київської державної нотаріальної контори, на підставі заяви позивачки ОСОБА_1 від 10.12.2019 року заведено спадкову справу № 581/2020 року до майна ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . З огляду на здійснену перевірку зі спадкового реєстру, ОСОБА_1 в значний строк заяву до будь - якої нотаріальної контори не подавала. А із зазначених у заяві від 10.12.2019 року даних щодо місця реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 та місця реєстрації ОСОБА_2 АДРЕСА_3 , можна визначити відсутність факту прийняття спадщини, тому ОСОБА_1 є такою, що пропустила строк для прийняття спадщини (а.с. 12)

Згідно ст.ст. 1268, 1269, 1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її і протягом шести місяців з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частиною 3 зазначеної статті передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», від 20 травня 2020 року № 392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» з 12 березня 2020 року в Україні було запроваджено карантин. Внаслідок карантинних обмежень було зупинено рух громадського транспорту, зокрема міжобласного сполучення, обмежувалось пересування громадян та вводилось ряд інших обмежень.

Листом Міністерства юстиції України від 17 березня 2020 року № 1534/19.5/32-20 «Щодо організації роботи державних нотаріальних контор та приватних нотаріусів на час дії карантину» було рекомендовано державним та приватним нотаріусам обмежити прийом громадян та вчиняти лише невідкладні нотаріальні дії.

Як роз`яснено Верховним Судом України у п.26 постанови Пленуму від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Аналіз перевірених і оцінених в судовому засіданні доказів переконує суд, що пропущений позивачем строк для подання заяви про прийняття спадщини зумовлений тим,що про наявність заповіту позивач дізналась тільки на початку грудня 2019 року, після чого 10 грудня 2019 року та до спливу шестимісячного строку звернулась до нотаріуса та нотаріально посвідчила заяву про прийняття спадщини, що, на думку суду, дало їй обґрунтовані підстави вважати, що вонавиконала вимоги закону та у передбачений строк подала до нотаріуса заяву про прийняття спадщини, крім того, суд звертає увагу й на відсутність інших спадкоємців після смерті ОСОБА_2 , обмеження, які діяли з 12 березня 2020 року в Україні у зв`язку із запровадженням карантину, внаслідок чого було зупинено рух громадського транспорту, обмежено пересування громадян, обмежено прийом громадян державними нотаріальними конторами, а також судом враховано незначний проміжок часу між закінченням строку для прийняття спадщини та зверненням позивача до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, на який, зокрема, частково припадали встановленні карантинні обмеження.

Отже, враховуючи вищевикладене, суд визнає зазначені обставини, які стали причиною пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини - об`єктивними, непереборними та істотними труднощами, а тому вважає, що є достатні підстави для визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 терміном у три місяці, який суд вважає достатнім для подання нею заяви про прийняття спадщини

За таких обставин позов належить задовольнити в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 76-81, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном три місяці з моменту набрання цим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення через Вишгородський районний суд Київської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , паспорт громадянина України серія НОМЕР_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 .

Відповідач: Київська міська рада , , місцезнаходження: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик,36.

Суддя Д.А.Свєтушкіна