Справа № 175/1520/21
Провадження № 2/175/496/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(з а о ч н е)

28 вересня 2021 року Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючої судді Озерянської Ж.М.

з участю секретаря Сайгак А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Дніпровський районний відділ ДВС Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Дніпро) про стягнення пені за прострочення сплати аліментів,-

в с т а н о в и в :

20 квітня 2021 року позивачка звернулася до суду з позовом до відповідача про стягнення пені за прострочення сплати аліментів.

В обґрунтування позовної заяви позивачка зазначає, що 09 липня 2019 року заочним рішенням Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області стягнуто з відповідача на її користь аліменти на утримання дітей: доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/3 частини з усіх видів заробітку щомісячно, але не менш ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, на кожну дитину, починаючи стягнення від дня пред`явлення позову до суду, тобто з 19 лютого 2019 року до досягнення старшою дитиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повноліття, а після досягнення нею повноліття, стягувати аліменти на утримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу) до його повноліття щомісячно. Відповідно до довідки про розрахунок заборгованості, складеної державним виконавцем Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Донченко Є.М. заборгованість відповідача ОСОБА_2 зі сплати аліментів за період з лютого 2019 року складає 80 349 грн. 59 коп. Позивач вказує, що відповідач з лютого 2019 року сплату аліментів не проводив, усі витрати несе позивач. Враховуючи наведене, позивач вимушена звернутися до суду із відповідним позовом про стягнення пені за прострочення сплати аліментів. Розмір пені, розрахований позивачем у зв`язку з несплатою аліментів, при цьому розмір пені, що підлягає стягненню на користь одержувача аліментів не може перевищувати 100% заборгованості, та складає 80 349 грн. 59 коп.

Позивачка ОСОБА_1 28 вересня 2021 року через канцелярію суду надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала та просила суд їх задовольнити. Проти заочного рішення суду не заперечувала (а.с.32).

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином у встановленому законом порядку, що підтверджується довідкою про доставку СМС-повідомлення документу «Судова повістка» (а.с.20), реєстрами відправки рекомендованих листів (а.с.22,29) та рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення, які повернулися до суду з відміткою «вручено за довіреністю» (а.с.24,31), відзиву на позов не подав, а тому зі згоди позивачки суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 223, 280 ЦПК України.

Третя особа Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) в особі начальника Слобожанського відділу ДВС у Дніпровському районі Дніпропетовської області Південно-Східного МРУМЮ (м. Дніпро) Дзіжко Р.Ю. 30 липня 2021 року через канцелярію суду надали клопотання про розгляд справи без участі їх представника (а.с.25).

У зв`язку з наведеним, суд, на підставі ч. 5 ст. 223, ст. 280 ЦПК України, постановляє заочне рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Повно та всебічно дослідивши матеріали справи, вивчивши надані докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що рішенням Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 09 липня 2019 року у справі 175/679/19 з ОСОБА_2 стягнуто аліменти на користь ОСОБА_1 на утримання дітей: доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/3 частини з усіх видів заробітку щомісячно, але не менш ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, на кожну дитину, починаючи стягнення від дня пред`явлення позову до суду, тобто з 19 лютого 2019 року до досягнення старшою дитиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повноліття, а після досягнення нею повноліття, стягувати аліменти на утримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу) до його повноліття щомісячно (а.с.13).

Відповідно до розрахунку заборгованості зі сплати аліментів виданим державним виконавцем Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Донченко Є.М., заборгованість ОСОБА_2 перед ОСОБА_1 зі сплати аліментів на утримання дітей станом на 01 лютого 2021 складає 80 349 грн. 59 коп. (а.с. 11-12).

Статтею 180 СК України встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Згідно з ч.1 ст.196 СК України, при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення.

Таким чином суд вважає, що позовні вимоги про стягнення пені від суми несплачених аліментів, базуються на нормах закону.

Щодо розрахунку пені.

Неустойка (пеня) це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

У ст. 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Отже загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою:

p=(A1 х 1% х Q1)+(A2 х 1% х Q2)+……….(An х 1% х Qn), де:

p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову;

A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;

Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;

A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць;

Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;

An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову;

Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.

Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

Вказаний висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року по справі №572/1762/15-ц, у постанові Верховного Суду від 06 листопада 2019 року по справі №754/15880/16-ц, які відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України враховується судом при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Отже, відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 196 СК України у редакції на час виникнення спірних правовідносин.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності.

Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

При розгляді справи по суті, суд враховує, що Законом України від 17 травня 2017 року № 2037-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку стягнення аліментів» внесено зміни до ст. 196 СК України. Зокрема, ч. 1 викладено в такій редакції: «1. У разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості». А тому, суд погоджується з обчисленням пені, відповідно до наданого позивачем розрахунку, оскільки він відповідає правовому висновку викладеному у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року по справі №572/1762/15-ц, яка зокрема підкріплена постановою Великої Палати Верховного Суду від 03 квітня 2019 року по справі №333/6020/16-ц.

Встановлення граничного розміру пені, яка може бути стягнута в разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти, у розмірі, що не може перевищувати 100 відсотків заборгованості, є обставиною, що пом`якшує відповідальність, а тому ст. 196 СК України, змінена Законом України від 17 травня 2017 року № 2037-VIII, на підставі ч. 1 ст. 58 Конституції України має зворотну дію в часі.

На день розгляду справи, неустойка (пеня) за прострочення сплати аліментів за період з лютого 2019 року по 01 лютого 2021 року у розмірі 80 349 грн. 59 коп. відповідачем не сплачена. Обчислюючи розмір неустойки, суд виходить із розміру заборгованості, який був визначений державним виконавцем у розрахунку станом (а.с.11-12) і який не спростований відповідачем. Судом не встановлено обставин, що ОСОБА_2 не може працювати, або не працював з обставин, які не залежали від його волі. Отже, з відповідача підлягає стягненню неустойка, нарахована за період нарахування заборгованості по сплаті аліментів в період з 01 лютого 2019 року по 01 лютого 2021 року у розмірі 80 349 грн. 59 коп.

З урахуванням регулювання сімейних правовідносин на засадах справедливості, добросовісності та розумності (ч. 9 ст. 7 СК України), обставин справи - матеріального та сімейного стану платника аліментів, аналізуючи вищевикладені обставини, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги про стягнення з відповідача неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до положення ст. 196 СК України, сума неустойки (пені) не може бути більше 100 відсотків суми заборгованості.

Відповідно до ч. 1 ст. 196 ЦПК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Оскільки позивачка по даній категорії справ звільнена від сплати судового збору при подачі позову, то відповідно до приписів ст. 141 ЦПК України, ці витрати підлягають стягненню з відповідача.

Керуючись ст.ст 89, 141, 229, 263, 264, 274, 280-282, ст. 196 Сімейного Кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Дніпровський районний відділ ДВС Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Дніпро) про стягнення пені за прострочення сплати аліментів задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (ІПН: НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , (ІПН: НОМЕР_2 ) неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів за період з лютого 2019 року по січень 2021 року включно, у розмірі 80 349 грн. 59 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 908 грн.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте Дніпропетровським районним судом Дніпропетровської області за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заяви про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Озерянська Ж.М.