Справа №639/2629/21
Провадження №2/639/1506/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2021 року Жовтневий районний суд м. Харкова

в складі: головуючого судді Баркової Н.В.,

за участю секретаря Волкової С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа: Друга Харківська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

21.04.2021 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача Харківської міської ради, третьою особою зазначивши Другу Харківську міську державну нотаріальну контору, і просить суд визначити їй додатковий строк в два місяці з часу набрання рішення законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 та після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її син ОСОБА_2 . Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира за адресою: АДРЕСА_1 (загальна площа 55,9 кв.м, житлова площа 33,1 кв.м), за формою власності - приватна спільна сумісна. В свідоцтві про право власності на житло зазначено, що квартира за адресою: АДРЕСА_1 дійсно належить на праві спільної сумісної власності: ОСОБА_3 (мати позивача), ОСОБА_4 (позивач, яка змінила прізвище на ОСОБА_5 ), ОСОБА_6 (син позивача). Разом з тим, ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача - ОСОБА_3 , на момент її смерті син позивача ОСОБА_2 проживав з бабусею та був зареєстрований в квартирі по АДРЕСА_1 . Після смерті сина в нотаріальній конторі позивач дізналась, що він не оформляв спадщину після смерті бабусі на себе. Позивач вказує, що вона є єдиним спадкоємцем померлих сина та матері, інших спадкоємців за законом чи за заповітом немає. У встановлений законом шестимісячний строк вона не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із хворобливим станом здоров`я. З 23.03.2020 року по 17.07.2020 року позивач знаходилась на амбулаторному лікуванні в НКП МП №24 у лікаря травматолога ОСОБА_7 . Діагноз: закритий зрісшийся уламковий перелом лівої променевої кістки в топічному місті зі зміщенням, ускладнений стійкою змішаною контрактурою лівого променево-зап`ясткового суглобу та пальців кисті, післятравматичним нейродистрофічним синдромом, стійким больовим синдромом та грубим порушенням функції лівої верхньої кінцівки.

З огляду на викладене, позивач вимушена звернутись до суду з даним позовом.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 26.04.2021 року прийнято вищевказаний позов до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі, призначено підготовче засідання.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 17.06.2021 року підготовче провадження у цивільній справі закрито, справу призначено до судового розгляду по суті.

17.05.2021 року на адресу суду від представника відповідача Харківської міської ради надійшов відзив на позов, в якому представник відповідача просить відмовити у задоволенні позову.

Разом з тим до початку розгляду справи по суті на адресу суду від представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_8 надійшла заява, в якій остання просить суд залишити без розгляду вищевказаний позов в частині позовних вимог про визначення ОСОБА_1 додаткового строку в два місяці з часу набрання рішення законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 19.08.2021 року позов ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа: Друга Харківська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку на прийняття спадщини в частині позовних вимог про визначення ОСОБА_1 додаткового строку в два місяці з часу набрання рішення законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 - залишено без розгляду.

У судове засідання 25.11.2021 року учасники справи не з`явилися, повідомлені про дату, час та місце судового засідання належним чином.

Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_8 надала заяву, в якій позовні вимоги підтримала, просила позов задовольнити та розглянути справу у її відсутність.

Представник відповідача Харківської міської ради надав відзив на позов, в якому просив відмовити у задоволенні позову.

Представник третьої особи Другої Харківської міської державної нотаріальної контори надав заяву про розгляд справи в його відсутність.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося.

Суд, дослідивши письмові докази, приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_9 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що зроблено відповідний актовий запис №517 та підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданим 04.06.1965 року. Батьками зазначені ОСОБА_10 та ОСОБА_3 (а.с.12).

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що зроблено відповідний актовий запис №17146 та підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 (а.с.10).

ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що зроблено відповідний актовий запис №460 та підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , виданого повторно 19.04.2001 року. Батьками зазначені ОСОБА_11 та ОСОБА_4 (а.с.13).

Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 13.09.2011 року підтверджено зміну прізвища ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_5 - з « ОСОБА_12 » на « ОСОБА_13 », а 11.09.1998 року - «Реган» на « ОСОБА_5 » (а.с.14-15).

Згідно з копією свідоцтва про переміну прізвища, імені, по батькові від 17.04.2001 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , також 17.04.2001 року змінив прізвище з « ОСОБА_13 » на « ОСОБА_5 », про що зроблено відповідний актовий запис №16 (а.с.16).

Отже ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , є сином позивача ОСОБА_1 .

Однак, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що зроблено відповідний актовий запис № 17051 та підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 (а.с.11).

Після смерті останнього 17.03.2021 року заведена спадкова справа №67360218 (а.с.22).

ОСОБА_1 на день смерті сина не проживала разом з ним постійно.

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 20.03.2001 року державним нотаріусом Волохіною О.В. відмовлено у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 сина ОСОБА_2 , у зв`язку з тим, що спадкоємець пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини (а.с.20).

З виписки з амбулаторної карти КНП «Міська поліклініка №24» ХМР від 01.03.2021 року вбачається, що з 23.03.2020 року по 17.07.2020 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , знаходилась на амбулаторному лікуванні в НКП МП №24 у лікаря травматолога ОСОБА_7 . Діагноз: закритий зрісшийся уламковий перелом лівої променевої кістки в топічному місті зі зміщенням, ускладнений стійкою змішаною контрактурою лівого променево-зап`ясткового суглобу та пальців кисті, післятравматичним нейродистрофічним синдромом, стійким больовим синдромом та грубим порушенням функції лівої верхньої кінцівки (а.с.18).

Відповідно до ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Положеннями ч. 1 ст. 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі ст. 12 ЦПК України та відповідно до ч.ч. 1, 5 та 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасникам справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно до пункту 4 частини 2 статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

В п. 27 постанови № 2 Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз`яснено, що виходячи з принципу процесуального рівноправ`я сторін та враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, необхідно в судовому засіданні дослідити кожний доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів.

Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Статтями 77, 78, 79, 80 ЦПК України встановлено правила визначення належності, допустимості, достовірності та достатності доказів.

Згідно ч. 1, п.п. 8 ч. 2 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ч.1 ст. 1261 ЦК України, у першу чергу права на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо:

1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави;

2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

В постанові Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття.

Згідно п.24 вищевказаної постанови Пленуму особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п.2.1 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5 вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою. Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п.3.5. гл.10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Виходячи зі змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:

1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;

2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

За роз`ясненнями, викладеними у пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З огляду на досліджені докази, суд приходить до висновку, що закінчення строку на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 (тривалістю 6 місяців з 23.11.2019 по 23.05.2020 року) співпало з хворобою його матері - позивача ОСОБА_1 , яка знаходилась на лікуванні з 23.03.2020 року по 17.07.2020 року, тобто останні два місяці строку, що підтверджено належними і достатніми доказами і свідчить про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем. Викладені обставини суд вважає такими, що свідчать про наявність об`єктивних, непереборних та істотних труднощів для вчинення спадкоємцем ОСОБА_1 дій щодо прийняття спадщини, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог позивача і визначення ОСОБА_1 додаткового строку тривалістю 2 (два) місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , який вважає достатнім.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити суду, та відмінності, які існують в державах учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. (Проніна проти України, №63566/00, пр.23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006р.).

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 11, 10, 12, 13, 76-82, 128, 131, 141, 142, 247, 263-265, 273, 354 ЦПК України, ст.ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа: Друга Харківська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку на прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП: НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_2 ;

Відповідач: Харківська міська рада, , місцезнаходження: м. Харків, майдан. Конституції, буд.7;

Третя особа: Друга Харківська міська державна нотаріальна контора, адреса: м. Харків, майдан Павлівський, буд. 2.

Повне рішення складено 28.12.2021 року.

Суддя Н.В. Баркова