печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2021 року Печерський районний суд м. Києва в складі: головуючого - судді Волкової С.Я. при секретарі Зінченко М.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду заяву Державної казначейської служби України про зміну порядку і способу виконання постанови Київського апеляційного суду від 06.05.2021 р. по справі № 757/16576/20-ц,

установити:

Постановою Київського апеляційного суду від 06.05.2021 р. скасовано рішення Печерського районного суду м. Києва від 04.12.2020 р., ухвалено по справі нове судове рішення, яким позов ОСОБА_1 задоволено частково, стягнуто з Державної казначейської служби України за на рахунок коштів Державного бюджету шляхом списання з Єдиного казначейського рахунку Державної казначейської служби України на користь ОСОБА_1 шкоду у сумі 180 029,59 грн.

01.07.2021 р. у справі видано виконавчий лист (а.с. 247, т. 1).

02.09.2021 р. Державна казначейська служба України звернулася до суду із заявою про зміну порядку і способу виконання постанови Київського апеляційного суду від 06.05.2021 р. по справі № 757/16576/20-ц, просить змінити спосіб виконання означеної постанови шляхом обрання належним способом виконання: стягнути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 шкоду у сумі 180 029,59 грн. Заява обґрунтована тим, що Казначейство, проаналізувавши зміст рішення, вважає, що наявні обставини, що унеможливлюють його виконання в обраний судом спосіб; наступного дня заяву Державної казначейської служби України передано судді (протокол передачі від 03.09.2021 р.); 16.09.2021 р. судді передано матеріали справи.

28.09.2021 р. о 10:30 год. заявник, стягувач, відповідач, треті особи у справі не з'явилися, про дату, час і місце цього засідання належним чином повідомлені, 21.09.2021 р. до суду надійшло клопотання представника стягувача ОСОБА_2 про розгляд заяви без участі стягувача ОСОБА_1 , її представника.

Згідно частин другої, третьої, сьомої статті 435 ЦПК України з аява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, встановлення чи зміну способу та порядку його виконання або відмову у вчиненні відповідних процесуальних дій постановляється ухвала, яка може бути оскаржена. У необхідних випадках ухвала надсилається установі банку за місцезнаходженням боржника або державному виконавцю, приватному виконавцю.

Згідно частини другої статті 6 Закону України «Про виконавче провадження» рішення про стягнення коштів з державних органів, державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ виконуються органами, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Згідного статті 25 Бюджетного кодексу України Казначейство здійснює безпосереднє списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду.

Пунктом 9 прикінцевих та перехідних положень Бюджетного кодексу України та пунктом 3 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 845 від 03.08.2011 р., передбачено, що рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Пунктом 35 означеного Порядку № 845 від 03.08.2011 р. передбачено, що Казначейство здійснює безспірне списання коштів державного бюджету для відшкодування (компенсації), зокрема: шкоди, заподіяної фізичним та юридичних особам внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, їх посадових чи службових осіб під час здійснення ними своїх повноважень. У разі здійснення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 25 Порядку стягувачі подають документи, зазначені у пункті 6 цього Порядку, до органу Казначейства за місцезнаходженням органу державної влади, внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій и бездіяльності якого заподіяно шкоду (пункт 36 Порядку). Для забезпечення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 35 Порядку в Казначействі відкривається відповідний рахунок (пункт 38 Порядку).

Поданий стягувачем виконавчий лист виданий на підставі рішення суду, ухваленого відповідно до статтей 56 Конституції України, статтей 1173, 174 ЦК України, якими передбачено право особи на відшкодування шкоди, завданої органами державної влади, безпосередньо за рахунок держави.

Згідно рішення Конституційного суду України № 12-рп/2001 від 03.10.2001 р. у справі про відшкодування шкоди державою в Основному Законі держави розмежовуються такі поняття, як держава, органи державної влади, посадові і службові особи (статті 3, 5, 6, 13, 38, 55, 56, 62 та інші). Матеріальна та моральна шкода, завдана громадянам незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується за рахунок держави (статті 56 Конституції України). Статтею 1173 ЦК України визначено, що шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів. Відповідно до статті 1174 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів. Державні органи як юридичні особи несуть юридичну відповідальність лише за своїми договірними зобов`язаннями. Держава не відповідає по зобов`язаннях державних організацій, які є юридичними особами, а ці організації не відповідають по зобов`язаннях держави.

Аналогічна позиція підтверджена практикою касаційного суду, зокрема, ухвалою ВССУ від 05.07.2017 р. по справі № 210/327/15-ц, згідно з якою не допускається стягнення шкоди з Казначейства, оскільки це змінює встановлений законодавством порядок виплати відповідних коштів.

У постанові Касаційного цивільного суду від 06.02.2019 р. по справі № 199/6713/14-ц викладено наступну позицію Верховного Суду: «Суди першої та апеляційної інстанцій не звернули уваги та дійшли помилкового висновку про стягнення коштів на відшкодування моральної шкоди безпосередньо з Казначейства шляхом їх списання з єдиного казначейського рахунку. За таких обставин резолютивна частина рішення підлягає зміні в частині стягнення коштів не з Казначейства, а з Державного бюджету України».

Дійсно, Казначейство не є стороною по справі № 757/16576/20-ц, а також не залучалось судом до її розгляду у будь-якому процесуальному статусі, втім суд вирішив стягнути завдану позивачу шкоду саме з нього, при цьому відповідно до підпункту 2 пункту 5 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 845 від 03.08.2011 р., під час виконання виконавчих документів органи Казначейства мають право звертатися у передбачених законом випадках до органу, який видав виконавчий документ, із заявою про роз`яснення рішення про стягнення коштів, порушувати клопотання про встановлення чи зміну порядку і способу виконання такого рішення, а також відстрочку та/або розстрочку його виконання.

Суд, вивчивши заяву Державної казначейської служби України, прикладені документи, дослідивши матеріали справи, враховуючи вимоги Конституції України, ЦК України, знаходить заяву обґрунтованою, такою, що підлягає задоволенню, оскільки Казначейство не несе відповідальність за шкоду, завдану позивачу.

На підставі викладеного, керуючись статтею 435 ЦПК України, суд

ухвалив:

Заяву Державної казначейської служби України про зміну порядку і способу виконання постанови Київського апеляційного суду від 06.05.2021 р. по справі № 757/16576/20-ц - задовольнити.

Змінити спосіб виконання постанови Київського апеляційного суду від 06.05.2021 р. по справі № 757/16576/20-ц шляхом обрання належним способом виконання: стягнути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 шкоду у сумі 180 029,59 грн.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через районний суд протягом п`ятнадцяти днів. Учасник справи, якому ухвала суду не були вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Волкова С.Я.