Рішення

Іменем України

(ЗАОЧНЕ)

Справа № 495/6520/21

Номер провадження 2/495/2453/2021

22 листопада 2021 рокум. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд в складі:

Головуючого судді Анісімової Н.Д.,

при секретарі Красовської А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник за довіреністю ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про відшкодування шкоди завданої майну фізичної особи, -

встановив:

Позивач звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди завданої майну фізичної особи, посилаючись на те, що є власницею квартири АДРЕСА_1 . Даний факт підтверджується витягом із державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права за № 244065966. Позивач володіє квартирою з 25.02.2002 року на підставі рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду по справі №2-876/2001 від 18.06.2001 року, що додатково підтверджується відповідної реєстрації КП «Білгород-Дністровським БТІ». В результаті бездіяльності власниці квартири АДРЕСА_2 , поверхом вище, а саме прорива 27.11.2020 року водопостачання на кухні сталось залиття квартири АДРЕСА_3 позивачки. Вказані твердження підтверджуються актом за №2 від 27.11.2020 року про наслідки закриття житлового / нежитлового приміщення ск5ладений комісією у складі членів ОСББ «Вікторія» ОСОБА_3 ( АДРЕСА_4 ); ОСОБА_4 ( АДРЕСА_5 ); ОСОБА_5 ( АДРЕСА_6 ); ОСОБА_6 ( АДРЕСА_6 ).

Внаслідок залиття квартири постраждало оздоблення коридору, кухні, ванної, кімната (речі: меблі в кухні, диван в кімнаті, стіл в кімнаті, буд. матеріали (старт/фініш 2 м. по 25 кг.).

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 14.05.2021 за № 256550817 власницею квартири під АДРЕСА_2 є ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право власності за № 5213 від 09.12.1997 видане виконавчим комітетом Білгород-Дністровської міської ради.

Позивачкою у експерта було замовлено висновок експерта, що підтверджується заявою від 30.12.2020 року. 30.03.2021 було складено висновок експерта за № 027/2020 експертом Мазуровою Інгою Станіславівною, яка є судовим експертом та має право проводити будівельно-технічні експертизи, об`єктів нерухомості, будівельних матеріалів, конструкцій та будівельних документів.

Експертом було досліджено 3 питання: чи є пошкодження в приміщеннях квартири АДРЕСА_3 , які постраждали внаслідок залиття 27.11.2020? Встановити причину залиття приміщень квартири АДРЕСА_3 27.11.2020 року? Визначити вартість ремонтно-будівельних робіт (розмір заподіяної матеріальної шкоди), які необхідно виконати для усунення виявлених пошкоджень в приміщеннях квартири АДРЕСА_3 , які постраждали внаслідок залиття 27.11.2020 року? (аркуш висновку 2).

При проведенні обстеження 30.12.2020 експертом було встановлено, що у приміщенні 1-коридор: виявлено місцями здуття, відшарування та відпадання

фарбувального шару; на стінах наявні сліди від залиття у вигляді жовтих плям, розриви, здуття, відшарування шпалер від основи; на вхідних дверях тріщини, дверне полотно осіло; демонтовано лінолеум, плінтуса, їх пошкодження, замокання (аркуш висновку 15 - 17).

У приміщенні 2-санвузол: виявлено сліди залиття у вигляді жовтних плям на стелі; на стіні - жовтні плями, потьоки, місцями здуття, забруднення, тріщини, пошкодження фарбувального шару.

В приміщенні 3-кухня: на стелі сліди від залиття у вигляді жовтних плям, місцями тріщини, здуття, відшарування та відпадання фарбувального шару; на стінах жовті плями, розриви, здуття, відшарування шпалер від основи, а такиж тріщини; на підлозі - пошкодження плінтусу, який був демонтований внаслідок залиття, сліди замокання підлоги (фото № 17) (аркуш висновку 19).

У приміщенні 5-житлова кімната: на стелі наявні сліди залиття у вигляді жовтих плям, місцями тріщини, здуття та відшарування фарбувального шару; на стіні сліди від залиття у вигляді жовтих плям, розриви, здуття, відшарування шпалер від основи (фото 38 - 49) (аркуш висновку 22).

В приміщенні 6-балкон: на стелі виявлені наслідки слідів від залиття, замокання; на стіні жовті плями, потьоки (фото 50 - 52) (акуш висновку 24).

Експертом було встановлено, що у житловів квартирі АДРЕСА_3 (Позивачки) на день залиття проводились ремонтні роботи, ні хто не проживав. Отже, дійсно у квартирі АДРЕСА_3 є пошкодження від залиття 27.11.2020 - це відповідь експерта на перше питання.

На друге питання експерт надав відповідь, що причиною залиття приміщення квартири АДРЕСА_3 являється бездіяльність власника квартири АДРЕСА_7 , а саме прорив водопостачання на кухні вказаної квартири (аркуш висновку 28). Власницею квартири було встановлено у квартирі АДРЕСА_7 неякісну сантехніку, що призвело до прориву водопроводу в кухні.

Для усунення виявлених пошкоджень в приміщенні квартири АДРЕСА_3 , яка постраждала внаслідок залиття 27.11.2020 необхідно провести наступний перелік ремонтно- будівельних робіт, перелік який зазначено у кошторисному розрахунку викладеному в Додатку № 1 даного висновку (аркуш висновку 28).

Розмір заподіяної матеріальної шкоди - 16 949,00 грн. (з урахуванням ПДВ) це вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідно виконати для усунення виявлених пошкоджень в приміщенні квартири АДРЕСА_3 , яка постраждала від залиття 27.11.2020 року.

Позивачка та її представник ОСОБА_7 намагалися зв`язатися із власницею квартири АДРЕСА_2 відносно вішкодування матеріальної шкоди. Усі намагання виявились марними, на день звернення до суду із даним позовом ОСОБА_2 ні яким чином не компенсувала завдану шкоду майні Позивачки. Врезультаті бездіяльності Харчевнікової О.В. Позивачка змушена звернутися до суду із даним позовом за захистом свого порушеного цивільного права.

Позивачка просить суд стягнути з відповідача ОСОБА_2 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_8 на користь ОСОБА_1 (паспорт серії НОМЕР_1 виданий Білгород-Дністровським МВ УМВС України в Одеській область 14.02.2000) місце реєстрації: АДРЕСА_9 - матеріальну шкоду у розмірі 16949,00 грн (шістнадцять тисяч дев`ятсот сорок дев`ять) тисяч 00 коп.

Стягнути із ОСОБА_2 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_8 на користь ОСОБА_1 (паспорт серії НОМЕР_1 виданий Білгород-Дністровським МВ УМВС України в Одеській область 14.02.2000) місце реєстрації: АДРЕСА_9 - судові витрати у розмірі 908,00 грн (дев`ятсот вісім) гривень 00 коп., витрати на проведення експертизи у розмірі 40000,00 грн.(чотири тисячі) гривень 00 коп.

Позивач в судове засідання не з`явилась, її представник подала заяву відповідно до якої позовні вимоги підтримала, просила суд їх задовольнити, та просила справу розглянути за відсутності сторони позивача.

Відповідач в судове засідання не з`являється, про дату час і місце судових засідань повідомлявся належним чином, поважних причин неявки в судове засідання суду не представив.

Суд, у зв`язку з неявкою відповідача та неповідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання, ненаданням відповідачем відзиву на позов, постановив ухвалу про заочний розгляд справи згідно з ст.ст. 280-281 ЦПК України.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Враховуючи викладене, згідно з ч. 8 ст. 178 ЦПК України суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Розмір збитків, завданих внаслідок затоплення квартири позивача, відповідачем не спростований.

Вину у завданій позивачу шкоді відповідачами не спростовано.

За змістом положень частини третьої статті 386ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди.

У частинах першій, другій статті 22ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою.

Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.

Статтею 1166ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди.

Відповідно до ч.1 ст.177ЖК України громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках та в інших місцях загального користування.

Статтею 179ЖК України передбачено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України «Про механізм впровадження Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» № 572 від 08 жовтня 1992 року, власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки, проводити за власні кошти ремонт квартири.

Утримання та ремонт (своєчасна заміна) внутрішньоквартирних мереж водопостачання є обов`язком власника квартири, що передбачено п.7 вищевказаних Правил, п.п. 3.7, 5.3 наказу Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» №76 від 17 травня 2006 року, ст.151 ЖК України, ст.10 Закону «Про приватизацію державного житлового фонду».

Таким чином, встановивши, що позивач довів розмір завданої шкоди, протиправність дій відповідача, причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття квартири позивача, приходить до висновку, що завдана позивачу шкода підлягає відшкодуванню відповідачем.

Відповідач не спростував належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача, клопотання про проведення відповідних судових експертиз, зокрема на предмет визначення причин залиття квартири позивача, не заявив та не надав інших належних та допустимих доказів щодо причин залиття та розміру спричиненої позивачу майнової шкоди, хоча це є їх процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди.

Згідно з пунктом 3 частини другої статті 11ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, завдання майнової та моральної шкоди іншій особі.

Частинами першою-третьою статті 23 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Відповідно до частини першої статті 1167ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Суд вважає беззаперечним факт того, що внаслідок залиття квартири, постраждала особа відчуває моральні страждання через пошкодження майна, зміну усталеного способу життя через проведення ремонтних робіт, стресу, а тому приходить до висновку, що вимоги позивача про відшкодування моральної шкоди підлягають задоволенню.

При цьому суд враховує, що з огляду на природу інституту відшкодування моральної шкоди, цілком адекватними і самодостатніми критеріями визначення розміру належної потерпілому компенсації є морально-правові імперативи справедливості, розумності та добросовісності.

Визначаючи розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди, суд враховує конкретні обставини справи, характер та обсяг страждань, яких зазнав позивач.

Відповідно до положень ст.55, 124Конституції України та ст.3ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Однією з засад судочинства, регламентованих п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України, є змагальність сторін та свобода в наданні ними до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частинами першою-четвертою статті 12ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до частин першої-третьої статті 13ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно, зокрема, для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про задоволення позову та стягнення на користь ОСОБА_1 матеріальної шкоди та витрати на проведення експертизи.

Керуючись ст. ст.12,13,76,77,141,259,263,264,265,268,272,273 ЦПК України,

вирішив:

Позов ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник за довіреністю ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про відшкодування шкоди завданої майну фізичної особи - задовольнити.

Стягнути з відповідача ОСОБА_2 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_8 на користь ОСОБА_1 (паспорт серії НОМЕР_1 виданий Білгород-Дністровським МВ УМВС України в Одеській область 14.02.2000) місце реєстрації: АДРЕСА_9 - матеріальну шкоду у розмірі 16949,00 грн (шістнадцять тисяч дев`ятсот сорок дев`ять) тисяч 00 коп.

Стягнути із ОСОБА_2 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_8 на користь ОСОБА_1 (паспорт серії НОМЕР_1 виданий Білгород-Дністровським МВ УМВС України в Одеській область 14.02.2000) місце реєстрації: АДРЕСА_9 - судові витрати у розмірі 908,00 грн (дев`ятсот вісім) гривень 00 коп., витрати на проведення експертизи у розмірі 40000,00 грн.(чотири тисячі) гривень 00 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя: Н.Д.Анісімова