Справа № 755/7420/21
Провадження № 2/755/4082/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" вересня 2021 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

Головуючого судді - Хромової О.О.

при секретарі - Кошель К.А.

без участі сторін, розглянувши в загальному позовному провадженні в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Орган опіки та піклування Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми та їх вихованні,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить усунути йому перешкоди у спілкуванні з дітьми: ОСОБА_3 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та їх вихованні, встановивши такий порядок спілкування батька з дітьми без присутності матері:

-у перші та треті вихідні кожного поточного місяця з 10-00 год. суботи до 19-00 год. неділі за місцем проживання батька;

-щовівторка та щочетверга з 16-00 год. до 19-00 год., не порушуючи навчальний (виховний) -процес дітей, з поверненням дітей за місцем їх проживання;

-у дні народження дітей (дочки ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_1, дочки ОСОБА_4 - ІНФОРМАЦІЯ_2) з 14-00 до 19-00 год. з поверненням дітей за місцем їх проживання;

-у день народження ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_5) з 16-00 до 20-00 год., якщо вихідний день, то з 1І-00 по 19-00 год.) з поверненням дітей за місцем їх проживання;

-ІНФОРМАЦІЯ_6 - день народження баби, з 10-00 год. ІНФОРМАЦІЯ_6 до 19-00 год. 18 жовтня;

-ІНФОРМАЦІЯ_7 - день народження діда, з 10-00 год. ІНФОРМАЦІЯ_7 до 19-00 год. 1 листопада;

-ІНФОРМАЦІЯ_8 - день народження тітки ОСОБА_6 , з 15-00 год. до 19-00 год.;

-ІНФОРМАЦІЯ_9 - день народження двоюрідної сестри ОСОБА_7 , з 15-00 год. до 19-00 год.;

-на новорічні свята - з 5 по 9 січня кожного року з ночуванням у батька;

-кожного року під час літніх канікул (місяці: червень, липень, серпень): кожного місяця з 1 по 8 число проводять з батьком, з ночуванням поза місцем проживання дітей та можливістю виїзду на море, санаторії, гори та туризм (для оздоровлення дітей).

Позов обґрунтовує тим, що вони з відповідачем ОСОБА_2 перебували у зареєстрованому шлюбі, від якого у них народилося двоє спільних дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 25 травня 2018 року шлюб між ними було розірвано, діти після розірвання шлюбу залишилися проживати з матір`ю у їхній спільній з позивачем квартирі. Позивач стверджує, що він приймає активну участь у вихованні та матеріальному забезпеченні своїх дітей, однак відповідач постійно чинить йому перешкоди у спілкуванні з дітьми, не дозволяє дітям проводити час з батьком у їхній спільній квартирі, не відповідає на телефонні дзвінки та смс-повідомлення. Намагаючись побачитися з дітьми, позивачу доводилося викликати поліцію, щоб проникнути до квартири. Відповідач постійно створює штучні перешкоди у спілкуванні батька з дітьми, звертається до поліції із заявами про здійснення домашнього насильства та видачу обмежувального припису.

Відповідач неодноразово намагався владнати конфліктну ситуацію з відповідачем, однак його спроби не дали бажаного результату, внаслідок чого він звернувся до Органу опіки та піклування із заявою про вжиття заходів до ОСОБА_2 щодо вчинення нею перешкод у спілкуванні дітей з батьком.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 25 травня 2021 року відкрито провадження у даній справі, постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. Сторонам роз`яснено їх процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні строки.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 27 липня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

15 вересня 2021 року представник позивача - ОСОБА_8 , подав заяву про розгляд справи без його участі та участі позивача, позовні вимоги підтримав.

15 вересня 2021 року відповідач ОСОБА_2 подала до суду заяву про визнання позову, просила розглянути справу за її відсутності.

Згідно із частинами першою, четвертою статті 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Враховуючи те, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, керуючись частиною другою статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі фактичні обставини і відповідні їм правовідносини та дійшов таких висновків.

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 25 травня 2018 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвано.

Згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно ОСОБА_1 на праві власності належать квартири за адресою:

АДРЕСА_1 та

АДРЕСА_2 .

Із свідоцтв про народження вбачається, що ОСОБА_4 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_4 . Їхніми батьками є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Відповідно до висновку Органу опіки та піклування Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації від 02 липня 2021 року № 103/5454/41/3 (протокол засідання Комісії

від 23 червня 2021 року), Орган опіки та піклування вважає за доцільне визначити участь батька ОСОБА_1 у вихованні малолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 ,

ІНФОРМАЦІЯ_2 , у формі спілкування з малолітніми дітьми: у перші та треті вихідні кожного поточного місяця з 10-00 години суботи до 19-00 години неділі за місцем проживання батька, щовівторка та щочетверга з 16-00 години до 19-00 години, не порушуючи навчальний (виховний) процес дітей, з поверненням дітей за місцем їх проживання, у дні народження дітей ( ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4 - ІНФОРМАЦІЯ_2) з 14-00 години до 19-00 години з поверненням дітей за місцем їх проживання, у день народження батька ІНФОРМАЦІЯ_5 з 16-00 години до 20-00 години (якщо вихідний день, то з 10-00 години до 19-00 години) з поверненням дітей за місцем їх проживання, на дні народження родичів: ІНФОРМАЦІЯ_6 з 10-00 години до 19-00 години

18 жовтня, ІНФОРМАЦІЯ_7 з 10-00 години до 19-00 години 01 листопада, ІНФОРМАЦІЯ_8 з 15-00 години до

19-00 години, ІНФОРМАЦІЯ_9 з 15-00 години до 19-00 години, на новорічні свята з 05 по 09 січня кожного року з ночівлею у батька, кожного року під час літніх канікул (червень, липень, серпень): кожного місяця з 01 по 08 число проводити час з батьком, з ночівлею поза місцем проживання дітей та можливістю виїзду на море, санаторії, гори та туризм (для оздоровлення дітей).

Відповідно до частини сьомої статті 7 СК України дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України.

Статтею 12 Закону України «Про охорону дитинства» визначено, що виховання в сім`ї є першоосновою розвитку особистості дитини. На кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці.

Згідно зі статтею 151 СК України батьки мають переважне право перед іншими особами на особисте виховання дитини. Батьки мають право залучати до виховання дитини інших осіб, передавати її на виховання фізичним та юридичним особам. Батьки мають право обирати форми та методи виховання, крім тих, які суперечать закону, моральним засадам суспільства.

Відповідно до вимог статті 153 СК України мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом.

За змістом статті 157 СК України питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Батьки мають право укласти договір щодо здійснення батьківських прав та виконання обов`язків тим з них, хто проживає окремо від дитини. Договір укладається у письмовій формі та підлягає нотаріальному посвідченню. Той з батьків, хто проживає з дитиною, у разі його ухилення від виконання договору зобов`язаний відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану другому з батьків.

Відповідно до частини першої статті 158 СК України за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї.

Положеннями статті 159 СК України визначено, що якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.

Одним із принципових положень, закріплених у Декларації прав дитини, проголошеної Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, є те, що дитина повинна зростати в умовах турботи.

Відповідно до статей 3, 18 Конвенції про права дитини в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Батьки несуть основну відповідальність за виховання дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.

Статтею 27 Конвенції передбачено, що дитина має право на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини.

У пункті 54 рішення Європейського Суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) «Хант проти України» від 07 грудня 2006 року, суд нагадує, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага (рішення у справі Olsson v. Sweden, від 27 листопада

1992 року) і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків. Зокрема, стаття 8 Конвенції не надає батькам права вживати заходів, які можуть зашкодити здоров`ю чи розвитку дитини (рішення у справі Johansen v. Norway від 7 серпня 1996 року, п. 78).

Практика ЄСПЛ встановлює акценти, відповідно до яких при розгляді сімейного спору пріоритет мають інтереси дитини над інтересами батьків; діти, народжені у шлюбі, і діти, народжені поза шлюбом, є рівними у своїх правах; будь-яке обмеження, накладене на особисте спілкування у відносинах між батьками та дітьми, повинне ґрунтуватися на належних до справи та обґрунтованих причинах, висунутих для захисту інтересів дитини і для подальшого об`єднання сім`ї (Справа «Савіни проти України» від 18 грудня 2008 року, «МакМайкл проти Сполученого Королівства» від 24 лютого 1995 року).

Визначаючи конкретний порядок участі позивача у вихованні дитини, суд враховує те, що форми й методи виховання дитини не повинні суперечити Конституції України (стаття 52), Конвенції про права дитини від 2 листопада 1989 року (статті 8, 12, 16, 19, 28, 31, 32, 34, 36, 37), Декларації прав дитини, Закону України «Про охорону дитинства» та приймає до уваги те, що позивач бажає брати участь у вихованні своїх дочок, а відповідач не заперечує з приводу обраного позивачем та погодженого Органом опіки та піклування Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації графіку спілкування батька з дітьми.

Таким чином, виходячи з наявних матеріалів справи та досліджених судом письмових доказів, враховуючи, що позивач має можливість та бажання приймати активну участь у вихованні своїх дітей, при цьому, мати дітей не заперечує щодо цього, а також враховуючи інтереси дітей, та те, що виховання та участь у піклуванні про здоров`я дітей, їх фізичний, духовний та моральний розвиток є не лише правом, але і обов`язком позивача, а також враховуючи Висновок Органу опіки та піклування Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації щодо участі батька у вихованні малолітніх дітей, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись Конституцією України, Конвенцією про права дитини, Декларацією прав дитини, Законом України «Про охорону дитинства», статями 19, 141, 150, 151, 153, 157-159 СК України, статтями 4, 5, 12, 13, 49, 76, 81, 89, 141, 142, 259, 263 - 265, 274, 279, 353 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Орган опіки та піклування Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми та їх вихованні - задовольнити.

Визначити участь батька ОСОБА_1 у вихованні малолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у формі спілкування з малолітніми дітьми за таким графіком:

- у перші та треті вихідні кожного поточного місяця з 10-00 години суботи до

19-00 години неділі за місцем проживання батька;

- щовівторка та щочетверга з 16-00 години до 19-00 години, не порушуючи навчальний (виховний) процес дітей, з поверненням дітей за місцем їх проживання;

- у дні народження дітей ( ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4 -ІНФОРМАЦІЯ_2) з 14-00 години до

19-00 години з поверненням дітей за місцем їх проживання;

- у день народження батька ІНФОРМАЦІЯ_5 з 16-00 години до 20-00 години (якщо вихідний день, то з 10-00 години до 19-00 години) з поверненням дітей за місцем їх проживання;

- на дні народження родичів: ІНФОРМАЦІЯ_6 з 10-00 години до 19-00 години 18 жовтня,

ІНФОРМАЦІЯ_7 з 10-00 години до 19-00 години 01 листопада, ІНФОРМАЦІЯ_8 з 15-00 години до 19-00 години, ІНФОРМАЦІЯ_9 з 15-00 години до 19-00 години;

- на новорічні свята з 05 по 09 січня кожного року з ночівлею у батька;

- кожного року під час літніх канікул (червень, липень, серпень): кожного місяця з 01 по

08 число проводити час з батьком, з ночівлею поза місцем проживання дітей та можливістю виїзду на море, санаторії, гори та туризм (для оздоровлення дітей).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Відповідно до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме: Дніпровський районний суд міста Києва.

Повне рішення суду виготовлено 24 вересня 2021 року.

Суддя О.О. Хромова