Справа №295/8285/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.12.2021 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Кузнєцова Д.В.

при секретарі с/з Карпішиній С.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Житомирі заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 21.09.2021 року у цивільній справі за позовом АТ «Житомиробленерго» в особі Житомирського РЕМ до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення, в якій просить скасувати заочне рішення Богунського районного суду м. Житомира від 21.09.2021 року у цивільній справі за позовом АТ «Житомиробленерго» в особі Житомирського РЕМ до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ, та призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

В обґрунтування вимог заяви ОСОБА_1 вказує, що не мешкає в м. Житомирі, а тому вважала, що ухвала про відкриття провадження у справі до неї надіслана помилково. У квартирі АДРЕСА_1 станом на 17 березня 2021 року не проживала, що підтверджується листом Управління ведення реєстру територіальної громади Житомирської міської ради від 23.11.2021 року №10-09/2103. Таким чином, за словами заявника, покладення на неї відповідальності за нібито спричинену шкоду за порушення пп. 20 п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії шляхом самовільного позаоблікового підключення електропроводки до електричної мережі, що не являється власністю оператора системи розподілу, з порушенням схеми обліку, є безпідставним. Зі змісту заяви слідує, що власником квартири АДРЕСА_2 з 12.04.2019 року та до цього часу є ОСОБА_2 , що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна. Відтак, на переконання заявника, позивачем не доведено, що вона є особою, на яку згідно із законодавством може бути покладено обов`язок з відшкодування вартості бездоговірного споживання електричної енергії, оскільки позивачем не надано доказів, що вона є власником квартири, в якої нібито виявлено самовільне споживання електричної енергії чи що саме вона вчинила неправомірні дії з самовільного підключення і є відповідальною за них. Крім того, заявник звертає увагу суду на недоліки, які містить акт про порушення №01275-21 від 17.03.2021 року. Зокрема, в акті вказано, що перевірка проводилась за участю ОСОБА_3 . В той же час ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Крім цього, працівниками позивача не було виявлено ні точки підключення схованої електропроводки, ні сам провід цієї схованої електропроводки, не вилучено його. Отже, за наявності притягнення до відповідальності саме за таке підключення, як вказано в акті про порушення від 17.03.2021 року, і не виявивши при цьому точку позаоблікового схованого підключення, не має достеменних доказів скоєння такого порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, а отже збитки нараховано безпідставно. Додатково ОСОБА_1 посилається у заяві на правову позицію Верховного Суду у справі №336/5035/16-ц, згідно якої відносини щодо позаоблікового використання електричної енергії не є деліктними, а складають порушення укладеного між енергопостачальником і споживачем договору, та застосування норм ст. 1166 ЦК України при вирішенні справи не є вірним. Натомість, позовна заява АТ «Житомиробленерго» в особі Житомирського РЕМ не містить вимоги про стягнення вартості спожитої електричної енергії без її обліку.

В судове засідання відповідач ОСОБА_1 не з`явилася, від її представника адвоката Бородіна Д.В. надійшла заява про розгляд справи без його участі, вимоги заяви підтримує та просить її задовольнити.

Представник позивача АТ «Житомиробленерго» в особі Житомирського РЕМ в судове засідання не з`явився, подав заяву про перенесення розгляду справи у зв`язку з відпусткою представника.

Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви, що передбачено ч. 1 ст. 287 ЦПК України.

Суд, вивчивши зміст заяви та дослідивши окремі матеріали справи, дійшов до наступного висновку.

Встановлено, що заочним рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 21.09.2021 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Житомиробленерго» в особі Житомирського РЕМ вартість необлікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ в сумі 33 162,69 грн. та 2 270 грн. судового збору.

Відповідно до положень ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Статтею 285 ЦПК України передбачено, що у заяві про перегляд заочного рішення, зокрема, повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Аналіз положень наведеної норми цивільного процесуального закону вказує на те, що скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе у випадку встановлення судом одночасно всіх наступних обставин: відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З матеріалів цивільної справи вбачається, що відповідач ОСОБА_1 в судове засідання 21.09.2021 року не з`явилася, про час, місце судового розгляду повідомлялася шляхом направлення ухвали про відкриття провадження, позовної заяви з додатками за місцем проживання, указаним АТ «Житомиробленерго» в особі Житомирського РЕМ у позовній заяві, документи були вручені 09.08.2021 року.

Зі змісту позову слідує, що 17.03.2021 року за адресою: АДРЕСА_3 , де проживає відповідач ОСОБА_1 , виявлено порушення пп. 20 п. 5.5.5 Правил, а саме самовільне позаоблікове підключення електропроводки до електричної мережі, що не є власністю оператора системи розподілу, з порушенням схеми обліку.

Натомість із доданої ОСОБА_1 до заяви про перегляд заочного рішення довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна вбачається, що з 12.04.2019 року власником квартири АДРЕСА_2 є ОСОБА_2 . До того ж заявниця до 25.10.2021 року не була зареєстрована за вказаною адресою.

З урахуванням наведених обставин, які свідчать, що відповідач ОСОБА_1 не з`явилася в судове засідання та не подала відзив на позовну заяву з поважних причин, а докази, на які вона посилається, зокрема, мають істотне значення для правильного вирішення справи, а також враховуючи той факт, що обставини справи з`ясовуються судом з урахуванням засад змагальності, суд вважає, що існують підстави для скасування заочного рішення суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство у порядку позовного провадження здійснюється за правилами загального та спрощеного провадження. Ці правила визначаються ухвалою суду про відкриття провадження (п. 4 ч. 2 ст. 187 ЦПК України).

Згідно ч. 4 ст. 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду: малозначних справ; справ, що виникають з трудових відносин; справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

У відповідності до ч. 6 ст. 19 ЦПК України малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); справи про розірвання шлюбу; справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При цьому, згідно ч.ч. 3, 4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

З огляду на предмет спору, дана справа не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження. Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, наразі також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, а тому в задоволенні клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження слід відмовити.

Керуючись ст. 287 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву про перегляд заочного рішення задовольнити частково.

Скасувати заочне рішення Богунського районного суду м. Житомира від 21.09.2021 року у справі №295/8285/21 за позовом АТ «Житомиробленерго» в особі Житомирського РЕМ до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відмовити.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження.

Призначити судове засідання для розгляду справи по суті на 01.03.2022 року о 09 год. 30 хв. у залі судових засідань № 4-Б-2 Богунського районного суду міста Житомира за адресою: м. Житомир, майдан Соборний, 1.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позов з дня вручення даної ухвали. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі наявні у нього докази на підтвердження заперечення проти позову, а також документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи згідно ч. 3 ст. 83 ЦПК України. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України.

Роз`яснити учасникам справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні відповідати вимогам ст. 183 ЦПК України. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання зазначених вимог, повертає її заявнику без розгляду.

Попередити учасників справи про неприпустимість зловживання процесуальними правами. Учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Інформацію щодо справи можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет: https://bg.zt.court.gov.ua/sud0604/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Д.В. Кузнєцов