Справа № 504/1761/21
Номер провадження 2/504/1846/21
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

27.09.2021смт.Доброслав

Комінтернівський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді - Аблової Ю.Ю.,

за участю секретаря - Антипової Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про стягнення боргу кредитором спадкодавця,

ВСТАНОВИВ:

01 червня 2021 року позивач звернувся до суду з позовом в якому просить ухвалити рішення, яким стягнути з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» заборгованість за кредитним договором № б/н від 25.09.2018 року у розмірі 6246, 36 грн., а також вирішити питання щодо розподілу судових витрат.

В обґрунтування заявленого позову представник позивача посилається на те, що між ПАТ КБ «Приватбанк» та ОСОБА_3 було укладено кредитний договір №б/н від 25.09.2018 року, відповідно до умов якого, остання отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла. Спадкоємці ОСОБА_3 мали право подати заяву про прийняття спадщини або про відмову від спадщини у строк з 29.09.2019 року по 29.03.2020 року.

Спадкоємцями, які постійно проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , що підтверджується копіями паспортів позичальника та відповідачів, де вказана адреса реєстрації. 01.07.2020 року позивачем направлена претензія кредитора до Лиманської районної державної нотаріальної контори. 21 липня 2020 року отримано відповідь, в якій зазначалось, що спадкоємці померлого позичальника із заявами про прийняття чи відмову від спадщини до нотаріальної контори не звертались та спадкова справа після смерті спадкодавця була заведена на підставі претензії АТ КБ «Приватбанк».

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Абловій Ю.Ю.

Ухвалою Комінтернівського районного суду Одеської області від 10 червня 2021 року відкрито провадження в справі та призначено її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з викликом. Одночасно було задоволено клопотання представника позивача Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» - Кіріченко Віталія Михайловича про витребування доказів. Витребувано від Центру надання адміністративних послуг Визирської сільської територіальної громади, Одеського району, Одеської області довідку про склад сім`ї та реєстрацію осіб за адресою: АДРЕСА_1 станом на дату смерті померлої ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_1 . Витребувано від Лиманської районної державної нотаріальної контори Одеської області копію спадкової справи заведеної після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 .

Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду сповіщені належним чином у порядку ст.ст. 128-130 ЦПК України.

Сторони по справі у судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином, з клопотаннями про відкладення розгляду справи, чи розгляд справи у їх відсутність до суду не звертались.

Як вбачається з матеріалів справи у судові засідання призначені на 08 липня 2021 року, 28 липня 2021 року, 13 серпня 2021 року, 22 вересня 2021 року та 27 вересня 2021 року представник позивача не з`явився, про розгляд справи був повідомлений належним чином шляхом направлення судової кореспонденції на зазначену позивачем електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_4 та електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_5 , які зазначені представником позивача в заявкі про отримання процесуальних документів в електронній формі.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позову Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» без розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Відповідно до п.1 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є, зокрема, день вручення судової повістки під розписку

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом та Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою (частини четверта сьома ст. 14 Цивільного процесуального кодексу України).

Рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30затверджено Положення про автоматизовану систему документообігу суду (далі - Положення №30).

В силу пункту 14 розділу XI Положення №30, документи, що надходять до суду, автоматично розмішуються у відповідному реєстрі електронної кореспонденції автоматизованої системи документообігу суду. Їхня реєстрація здійснюється за загальними правилами реєстрації вхідної кореспонденції, визначеними відповідними інструкціями з діловодства.

Таким чином, відповідно до пункту 1 розділу ХІ Положення № 30, з 22 грудня 2018 року у всіх місцевих та апеляційних судах обмін електронними документами між судом, фізичними особами та учасниками судового процесу забезпечується засобами підсистеми "Електронний суд". Учасники судового процесу за допомогою зареєстрованого Електронного кабінету можуть надсилати копії електронних документів іншим учасникам судової справи, крім випадків, коли інший учасник не має зареєстрованого електронного кабінету, подавати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, а також отримувати судові рішення та інші електронні документи (пункт 2 Положення № 30).

Отже, система «Електронний суд» забезпечує обмін процесуальними документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, органами та установами системи правосуддя, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу.

Після успішної відправки учасник судового процесу може відслідковувати рух та стан розгляду свого документа в суді. Інформація про доставку документа, його реєстрацію та інші відомості надсилаються до Електронного кабінету автора в автоматичному режимі.

Таким чином, позивач використавши альтернативну (електрону) форму звернення до суду погодився на отримання процесуальних документів та повідомлень про рух справи саме в електронному вигляді у системі «Електронний кабінет».

Незважаючи на вищевказані обставини, позивач, будучи належним чином повідомленим про судові засідання по справі через систему «Електронний суд», та безпосередньо отримавши ухвалу електронною поштою, в судові засідання не з`явився, з клопотанням про розгляд справи без їх участі не звертався.

У даному випадку судом також враховано, що за приписами частини 1 статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини 2 статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 3 Закону України «Про доступ до судових рішень» для доступу до судових рішень загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України «Про доступ до судових рішень»).

Враховуючи наведене, суд зазначає, що позивач не був позбавлений права та можливості ознайомитись та отримати інформацію щодо справи на веб-сторінці офіційного веб-порталу судової влади України за адресою: http://court.gov.ua/.

Отже про розгляд справи позивач повідомлявся належним чином. Будь-які клопотання з боку сторони позивача, зокрема, про відкладення розгляду справи в зв`язку з неможливістю прибуття представника з поважних причин, або про можливість розгляду справи без його участі, - до суду не надходили.

Таким чином, в силу ч. 3 ст. 131 ЦПК України, суд визнає, що позивач не з`явився до суду без поважних причин.

При вирішенні даного питання суд виходить з того, що позивач є юридичною особою, в підпорядкуванні якої є цілий штат юристів, які могли б поцікавитись про хід розгляду поданого ними позову та з`явитись у судове засідання для розгляду справи по суті, або ж звернутись до суду з клопотанням про розгляд справи без їх участі.

У зв`язку з цим, суд також звертається до практики Європейського суду з прав людини, зокрема mutatis mutandis до висновку ЄСПЛ у рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» (п. 41) стосовно того, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Також слід звернути увагу на той факт, що згідно ст. 275 ЦПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як вбачається з матеріалів справи, провадження у справі було відкрито 10 червня 2021 року, тобто справа перебуває в провадженні суду більше ніж три місяці, а у зв`язку з неявкою позивача та відсутністю клопотання про розгляд справи без його присутності, у суду відсутні підстави для судового розгляду справи по суті.

Неприбуття у судове засідання належним чином повідомленого позивача розцінюється судом як намір затягування розгляду справи та свідчить про втрату інтересу позивача до справи.

При цьому, суд зазначає, що необґрунтоване затягування розгляду справи суперечить вимогам ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно з нормами статті 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Враховуючи викладене, приймаючи до уваги, що позивач, жодного разу не з`явився в судові засідання, про час та місце яких повідомлений належним чином, та, з урахуванням відсутності у суду доказів поважності неприбуття у засідання позивача, позовна заява Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про стягнення боргу кредитором спадкодавця, підлягає залишенню без розгляду.

У відповідності до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 257 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про стягнення боргу кредитором спадкодавця - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу право звернутись до суду з позовом після усунення умов, що викликали залишення даного позову без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в момент її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду через Комінтернівський районний суд Одеської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Оскарження ухвали про скасування забезпечення позову зупиняє виконання цієї ухвали.

Суддя Аблова Ю. Ю.