Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 листопада 2021 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Захарчук С. С. ,

за участю секретаря судового засідання - Сірант Т. О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Деснянська районна в м. Києві державна адміністрація, про позбавлення батьківських прав,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав.

Зазначала, що з 11.10.2014 вона перебувала із відповідачем у зареєстрованому шлюбі.

Від шлюбу мають дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

23.11.2015 року Деснянським районним судом м. Києва прийнято рішення, яким стягнуто з відповідача аліменти на її користь на утримання малолітньої дитини - доньки ОСОБА_3 у розмірі 2000,00 щомісячно, починаючи з 28.09.2015 року і до повноліття дитини.

Посилаючись на те, що відповідач дитиною та станом її здоров`я не цікавиться, участі у її вихованні не приймає, з донькою не спілкується, не надає матеріальної допомоги, від сплати аліментів ухиляється, просила позбавити ОСОБА_2 батьківських прав щодо доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач у судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, у якій вказала, що позов підтримує в повному обсязі та просила його задовольнити.

Відповідач та представник Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце судового засідання були повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд ухвалив розглядати справу за відсутності відповідача та представника третьої особи.

Суд, вивчивши позов, дослідивши письмові докази у їх сукупності, дійшов наступного висновку.

Судом установлено, що 11.10.2014 між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 було укладено шлюб (а.с. 5).

ІНФОРМАЦІЯ_2 у них народилася донька - ОСОБА_3 (а.с. 6).

Згідно рішення Деснянського районного суду м. Києва 17.05.2016 шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було розірвано.

Відповідно до ч. 1 ст. 164 СК України мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він: не забрали дитину з пологового будинку або з іншого закладу охорони здоров`я без поважної причини і протягом шести місяців не виявляли щодо неї батьківського піклування; ухиляються від виконання своїх обов`язків щодо виховання дитини та/або забезпечення здобуття нею повної загальної середньої освіти; жорстоко поводяться з дитиною; є хронічними алкоголіками або наркоманами; вдаються до будь-яких видів експлуатації дитини, примушують її до жебракування та бродяжництва; засуджені за вчинення умисного кримінального правопорушення щодо дитини.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 16 постанови від 30 березня 2007 року N 3 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав» особи можуть бути позбавлені батьківських прав лише щодо дитини, яка не досягла вісімнадцяти років, і тільки з підстав, передбачених ст. 164 СК.

Ухилення батьків від виконання своїх обов`язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення; не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов`язками.

Обґрунтовуючи позов про позбавлення відповідача батьківських прав позивачка зазначала, що останній дитиною та станом її здоров`я не цікавиться, участі у її вихованні не приймає, з донькою не спілкується, не надає матеріальної допомоги, від сплати аліментів ухиляється.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

На обґрунтування своїх позовних вимог позивачем надано: довідку про неотримання аліментів від 01.10.2018, виданої Подільським районним відділом державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві, відповідно до якої ОСОБА_1 дійсно не отримує аліменти з ОСОБА_2 за період з 01.09.2015 по 30.09.2018 згідно з виконавчим листом №754/14323/15 від 04.12.2015 (а.с. 11), довідку-розрахунок заборгованості з аліментів, відповідно до якої загальна заборгованість по сплаті аліментів за період з 28.09.2015 по 30.09.2018 становить 70133,33 грн. (а.с. 12-13), а також характеристики ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , відповідно до яких ОСОБА_3 врівноважена, вихована, самостійна, охайна, мати забезпечує дитину усіма необхідними речами, батька жодного разу з дитиною не бачили.

Відповідно до висновку служби у справах дітей Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації від 14.03.18 № 102103/31-2163 служба у справах дітей вважає за доцільне позбавити батьківських прав ОСОБА_2 стосовно малолітньої дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на підставі рішення комісії з питань захисту прав дитини (а.с. 8-10).

Таким чином, судом установлено, що ОСОБА_2 ухиляється від виконання своїх обов`язків по відношенню до ОСОБА_3 , а саме: не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, не спілкуються з дитиною, допомоги на її матеріальне утримання не надає, від сплати аліментів ухиляється, а тому зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини та свідоме нехтування ним своїми обов`язками як батька дитини.

Виходячи з вищевикладеного, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для позбавлення ОСОБА_2 батьківських прав відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Оскільки позов підлягає задоволенню, з відповідача на користь позивача на підставі ст. 141 ЦПК України підлягає стягненню судовий збір у розмірі 704 грн. 80 коп.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 76-81, 141, 258-259, 263-265, 268, 273, 279, 354 ЦПК України, ст. 164 СК України, суд -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 ), третя особа - Деснянська районна в м. Києві державна адміністрація (02225, м. Київ, пр. Маяковського, 29, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 37415088), про позбавлення батьківських прав - задовольнити.

Позбавити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , батьківських прав відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп. судового збору.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С. С. Захарчук