_________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 947/4206/20
Провадження № 2-з/947/1586/21
УХВАЛА
29.12.2021 року Київський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді - Огренич І.В.
при секретарі - Грабовій Т.П.,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні заяву представника відповідачки - адвоката Пятигорца В.І. про вжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони вчиняти певні дії по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю з померлою та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю із спадкодавцем,-
В провадженні Київського районного суду м. Одеси знаходиться цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю з померлою та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю із спадкодавцем.
Представник відповідачки - адвокат Пятигорец В.І. надав до суду заяву про вжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони вчиняти певні дії та просить суд заборонити ОСОБА_1 вчиняти дії щодо передачі в оренду та користування іншим особам спадкового майна, яке залишилось після смерті ОСОБА_3 , тобто двох квартир за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 . При цьому представник відповідачки посилається на те, що ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Ланіної В.І. із заявою про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті ОСОБА_3 , тобто, це дві квартири за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 . З аналогічною заявою до приватного нотаріуса Ланіної В.І. звернулась і ОСОБА_2 . У зв`язку з тим, що правових підстав для прийняття спадщини у ОСОБА_1 не було, він звернувся з позовом до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю з померлою ОСОБА_3 .. В свою чергу ОСОБА_2 також звернулась з аналогічною зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1 . Вищевказані квартири ОСОБА_1 , в порушення законодавства, не будучі власником, здає іншим особам в оренду та користування, як власне житло. Отже, на думку представника відповідачки, невжиття заходів забезпечення зустрічного позову може призвести до того, що у разі його задоволення судом відповідачка не зможе захистити або поновити свої права в межах цього судового провадження без нових звернень до суду про виселення осіб, яким ОСОБА_1 здає квартири, у зв`язку з чим він вимушений звернутись до суду з даною заявою.
Відповідно до ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 1-1) накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Згідно п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року № 9 розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.
Особа, яка подала заяву про забезпечення, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову. У вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів із врахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної заяви, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірність утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.
Крім того, згідно п. 3 ч. 1 ст. 151 ЦПК України, заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову.
Однак, представником відповідачки в заяві про забезпечення позову не наведено достатнього обґрунтування необхідності забезпечення зустрічного позову, не надано належних та допустимих доказів на підтвердження обставин на які він посилається у своїй заяві, що свідчить про неврахування заявником необхідності забезпечення розумного балансу інтересів сторін.Крім того, слід зазначити, що позивачем заявлені вимоги про встановлення факту проживання однією сім`єю з померлою, тобто вимоги немайнового характеру, а тому і заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із вимогами.
При таких обставинах, враховуючи положення ч. 3 ст.150 ЦПК України, згідно якої заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими вимогами, суд не вбачає підстав для задоволення заяви представника відповідача про вжиття заходів забезпечення позову на даній стадії цивільного процесу, що не обмежує в праві звернутись до суду з обґрунтованою заявою про забезпечення позову протягом розгляду цивільної справи, з урахуванням положень ч.2 ст.149 Цивільного процесуального кодексу України.
Керуючись ст.ст. 149,150-153 ЦПК України, суд, -
У задоволенні заяви представника відповідачки - адвоката Пятигорца В.І. про вжиття заходів забезпечення позову, шляхом заборони вчиняти певні дії - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку, шляхом подачі в п`ятнадцятиденний строк, з дня проголошення ухвали, апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Огренич І. В.