Провадження № 2/761/669/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2021 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Сіромашенко Н.В.,

за участю секретаря судового засідання Литвин О.О.,

позивачки ОСОБА_1 ,

представників позивачки ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

відповідачки ОСОБА_4 ,

представника відповідачки ОСОБА_5 ,

представника відповідача ОСОБА_6 ,

представників 3-ї особи: Астапенко Л.М. Дриги Н.І. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві за правилами позовного (загального) провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_9 , 3-я особа: орган опіки та піклування в особі Служби у справах дітей Шевченківської у м. Києві районної державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні з онукою та визначення способів участі у вихованні та спілкуванні з онукою, -

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2019 року до Шевченківського районного суду міста Києва звернулась позивач з позовною заявою, в якій просить:

встановити їй графік безперешкодного спілкування з онукою ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: щотижнево вівторок, четвер з 13:00 годин до 18:00 годин після шкоди; кожного другого та четвертого тижня місяця з 13:00 суботи ло 12:00 неділі, в день народження 17 листопада щорічно з 11:00 годин до 14:30 годин; в день народження бабусі щорічно. Щороку під час літніх канікул з 01.07. по 15.07 та з 01.08 по 15.08 з правом виїзду за межі Києва;

зобов`язати ОСОБА_11 надавати бабусі ОСОБА_1 дитину ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 для зустрічей у встановлені графіком зустрічей дні та години.

Свої вимоги мотивує тим, що вона є бабусею ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . 05 серпня 2016 року батьки (відповідачі) дитини розлучилися. Дитина проживає разом з матір`ю, ОСОБА_11 , у м. Києві за адресою: АДРЕСА_1 , яка внаслідок неприязних стосунків перешкоджає спілкуванню бабусі з онукою, у будь-який спосіб уникає можливості зустрічатися з дитиною, брати участь у її вихованні та розвитку. Вона неодноразово зверталась до ОСОБА_11 з письмовими заявами, в яких просила з урахуванням звичного розкладу навчання та відпочинку дитини погодити графік спілкування, або запропонувати власний, на яку відповідач не надавала відповідь. Вимушена була звертатися письмово, з нотаріальними заявами, оскільки на усні звернення ОСОБА_11 не реагувала, а часто навіть не виконувала своїх обіцянок, бабуся приїздила в обумовлений час до онуки, а відповідачка дверей не відчиняла, на дзвінки не відповідала. ОСОБА_11 не бажає в добровільному порядку вирішити питання участі бабусі у вихованні та спілкуванні з онукою, ОСОБА_1 звернулася до суду за захистом своїх прав

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.05.2019 позовна заява надійшла в провадження судді Кондратенко О.О.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 30.05.2019 ОСОБА_13 позовну заяву залишено без руху, які були усунуті 10.07.2019.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 30.05.2019 ОСОБА_13 від 22.07.2019 відкрито провадження у справі та справа призначена до розгляду в загальному порядку.

16.09.2019 до канцелярії суду надійшов відзив відповідача ОСОБА_11 на позовну заяву, в якому вона зазначила, що графік побачень з дитиною запропонований позивачем є неприйнятним та таким, що шкодить інтересам дитини, а тому в задоволені позову слід відмовити. Крім цього, зазначила на те, що жодним чином не перешкоджає позивачу у спілкуванні з онукою та не заперечує проти спілкуванню.

16.10.2019 до канцелярії суду від відповідача ОСОБА_11 надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи письмових доказів щодо навчання дитини в школі, яка знаходиться в Шевченківському районі м. Києва.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.09.2020 позовна заява надійшла в провадження судді Сіромашенко Н.В.

Ухвалою суду від 30.09.2020 справа призначена до розгляду по суті суддею Сіромашенко Н.В.

Позивач в судовому засіданні позов підтримала та просила його задовольнити.

Представники позивача ОСОБА_2 , ОСОБА_14 підтримали заявлений позов та просили задовольнити. При цьому зазначили, що між бабусею та онукою існує тісний емоційний зв`язок, до розірвання шлюбу онука дуже багато часу проводила у бабусі, яка докладала всіх зусиль та любові до її розвитку та виховання. Тому позбавлення спілкування дитини та бабусі може негативно вплинути на психологічний стан дитини, зашкодити її гармонійному розвитку, та завдає чималих страждань самій позивачці.

Представник відповідача ОСОБА_15 та відповідач ОСОБА_11 в судовому засіданні проти позову заперечували з підстав, що в дійсності спору немає,відповідач ОСОБА_11 , ніколи не заперечувала та не заперечує щодо спілкування бабусі з онукою. Однак, визначати його письмово чи за рішенням суду вважає непотрібним та незручним для себе. Вважає, що позивачу щоразу слід звертатися до неї та домовлятися про кожну зустріч окремо, і якщо їй та дитині це буде зручно, вона не буде мати заперечень.

Представник відповідача ОСОБА_9 - ОСОБА_6 проти задоволення позову не заперечувала. Вважає, що графік, запропонований позивачем відповідає звичному режиму дня дитини, її інтересам. Просила суд не брати до уваги висновок органу опіки в частині графіку щотижневих зустрічей, оскільки він повністю накладається з графіком спілкування батька ОСОБА_9 з дитиною Євою, встановленим згідно рішення суду, тому такий варіант грубо порушує права батька на особисту участь у вихованні дитини.

Представник третьої особи Дрига Н.І. в судовому засіданні підтримала наданий органом опіки та піклування Шевченківської райдержадміністрації у м. Києві висновок та просила розглянути справу відповідно до задоволення найкращих інтересів дитини.

Суд, вислухавши пояснення сторін та їх представників, представника третьої особи, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються. у відповідності з нормами матеріального права, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Судом встановлено, що ОСОБА_11 та ОСОБА_9 є батьками ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с. 27).

ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є онукою ОСОБА_1 , що не заперечувалось сторонами.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 27.11.2017, яке набрало законної сили 30.01.2018, задоволено позов ОСОБА_11 до ОСОБА_17 , третя особа: Орган опіки та піклування в особі Служби у справах дітей Шевченківської у місті Києві районної державної адміністрації про визначення участі батька у вихованні дитини та зміну графіка побачень батька та дитини (справа № 367/1393/17).

Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Вказаним рішенням від 27.11.2017 встановлено, що рішенням Ірпінського міського суду Київської області від 05 серпня 2016 року розірвано шлюб між відповідачами у цій справі. Згідно довідки № 1343/50 від 09.08.2016 про реєстрацію місця проживання особи ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Також, зазначеним рішення Ірпінського міського суду Київської області від 27 листопада 2017 року батьку дитини ОСОБА_9 визначено наступний графік участі та спілкування з малолітньою донькою ОСОБА_10 , а саме: кожного першого та третього тижня в суботу та неділю тижня з 09.00 години суботи до 12.00 неділі; на протязі першого та третього тижня в середу з 13.00 після школи до 18.00 у м. Києві; на протязі другого та четвертого тижня щопонеділка та п`ятниці з 13.00до 18.00 у м. Києві; з 02 по 08 січня, 25 лютого, 25 квітня, з 05 по 10 травня, 01 по 16 червня , 02 серпня, з 30 жовтня по 04 листопада, 17 листопада разом з матір`ю за раніше узгодженим планом святкування.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач ОСОБА_1 має у власності квартиру у АДРЕСА_2 , а також разом з чоловіком має заміський будинок у АДРЕСА_3 .

Як вбачається з матеріалів справи, у питанні участі позивачки у вихованні неповнолітньої онуки сторони згоди не дійшли. Позивачем вжито всі можливі заходи щодо врегулюванні вказаного питання.

В судовому засіданні встановлено, що відповідачка ОСОБА_11 - мати дитини перешкоджає позивачу - рідній бабусі дитини, приймати участь у вихованні останньої, чинить перешкоди у спілкуванні з дитиною, зазначені обставини знайшли своє підтвердження в судовому засіданні.

Як вбачається з направлених позивачем заяв, остання просила погодити графік спілкування з онукою. У відповідь на перший лист від 18.12.2018 року ОСОБА_11 повідомила, що не буде заперечувати щодо побачень з дитиною в квартирі та будинку бабусі за умови надання актів обстеження житлово-побутових умов. Решта відповіді зводиться до того, що відповідач не заперечує щодо зустрічей бабусі з онукою у години визначені для спілкування батьку дитини, а в інший час пропонує планувати зустрічі за окремою попередньою домовленістю з нею, з урахуванням бажання дитини, її згоди, стану здоров`я та занятості у школі.

На повторне звернення про погодження графіку спілкування з онукою від 25.02.2019, до якого позивач додала акти обстеження свого житла, ОСОБА_11 відповіді не надала, що судом оцінюється як ухилення від добровільного визначення регламенту спілкування з онукою.

Так, ст. 7 Сімейного кодексу України (надалі - СК України) передбачено, що регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства.

Згідно ст.150 СК України батьки зобов`язані виховувати дитину у дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини. Батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток. Батьки зобов`язані забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя.

Згідно ст.157 СК України той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвитку дитини.

Частиною 1 ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства» обумовлено, що на кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці.

Відповідно до ст. 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. При цьому, батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків.

Визначаючи способи участі позивачів у вихованні та спілкуванні з онукою, суд виходить з того, що питання виховання дитини батьки, чи інші особи, з якими проживає дитина, мають вирішувати спільно, в першу чергу, піклуючись про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток.

Суд приймає до уваги позицію Органу опіки та піклування Шевченківської райдержадміністрації м. Києва, висловлену у висновку №109/04/40-9028 від 07.10.2019, якою підтримано позовну заяву бабусі ОСОБА_1 до ОСОБА_11 та ОСОБА_9 про усунення перешкод у спілкуванні з онукою ОСОБА_10 .

Разом з цим , суд критично ставиться до запропонованого у висновку органу опіки та піклування графіку спілкування бабусі та онуки, оскільки він повністю співпадає з графіком спілкування батька ОСОБА_9 з дитиною, встановленим рішенням суду, яке набуло законної сили, тому це не ґрунтується на вимогах закону та призведе до порушення законних його прав, як батька дитини.

Відповідно до положень ст. 18 ЦПК України, судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України.

Обов`язковість рішення належить до основних засад (принципів) цивільного судочинства, визначених у ст. 2 ЦПК України.

Крім того, стаття 257 СК, передбачає право баби на особисте спілкування з онукою, та не може припадати на години спілкування визначені іншій особі.

За таких обставин, суд дійшов висновку про обґрунтованість позову та висловленому в ньому способу участі позивача у вихованні онуки, оскільки такий спосіб забезпечить належне здійснення своїх прав та обов`язків баби, забезпечить надання неповнолітній дитині таких умов, що сприятимуть набуттю дитиною належного розвитку та виховання, що повністю відповідає інтересам дитини. При цьому судом враховано вік та стан здоров`я дитини, звичний розпорядок, її прихильність.

Керуючись ст. ст. 7, 19, 159, 257, 263 Сімейного Кодексу, ст.ст. 3, 9 Конвенції про права дитини, Закону України «Про охорону дитинства», ст.ст. 2, 18, 12, 76, 80, 81 ЦПК України суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_9 , 3-я особа: орган опіки та піклування в особі Служби у справах дітей Шевченківської у м. Києві районної державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні з онукою та визначення способів участі у вихованні та спілкуванні з онукою задовольнити.

Встановити ОСОБА_1 графік безперешкодного спілкування з онукою ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: щотижнево вівторок, четвер з 13.00 години до 18.00 години після школи; кожного другого та четвертого тижня місяця з 13.00 год. суботи до 12.00 год. неділі, в день народження дитини 17 листопада щорічно з 11-00 год. до 14-30 год.; в день народження бабусі щорічно; щороку під час літніх канікул з 01.07. по 15.07. та з 01.08. по 15.08. з правом виїзду за межі Києва.

Зобов`язати ОСОБА_4 надавати бабусі ОСОБА_1 дитину ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , для зустрічей у встановлені графіком зустрічей дні та години.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Сіромашенко Н.В.