Справа № 694/2157/21
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

"17" листопада 2021 р. м. Звенигородка

Суддя Звенигородського районного суду Черкаської області Сакун Д.І., розглянувши матеріали зустрічного позову ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( адреса: АДРЕСА_2 , НОМЕР_1 , тел. НОМЕР_2 ) про про поділ будинковолодіння та встановлення порядку користування земельною ділянкою по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 ( адреса: АДРЕСА_2 , НОМЕР_1 , тел. НОМЕР_2 ) в інтересах якого діє представник позивача адвокат Яцюк Максим Васильович (адреса: 18008, пров. Капітана Лифаря 16, м. Черкаси, тел. НОМЕР_3 , електронна адреса ІНФОРМАЦІЯ_1 ) до ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) про поділ будинковолодіння та встановлення порядку користування земельною ділянкою,-

в с т а н о в и л а:

ОСОБА_1 звернулася до суду із зустрічним позовомпро поділ будинковолодіння та встановлення порядку користування земельною ділянкою по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 ( адреса: АДРЕСА_2 , НОМЕР_1 , тел. НОМЕР_2 ) в інтересах якого діє представник позивача адвокат Яцюк Максим Васильович (адреса: 18008, пров. Капітана Лифаря 16, м. Черкаси, тел. НОМЕР_3 , електронна адреса ІНФОРМАЦІЯ_1 ) до ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) про поділ будинковолодіння та встановлення порядку користування земельною ділянкою, в якій заявник також просить звільнити її від сплати судового збору на підставі п. 3 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», оскільки, позивач діє у зв`язку із захистом своїх житлових прав (права на користування житлом), та у зв`язку зі скрутним матеріальним становищем.

Вивченням змісту заяви виявлено, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Положеннями ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України, підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони.

Вказаною нормою передбачено право суду, а не його обов`язок щодо звільнення від сплати судового збору чи відстрочення сплати судового збору, при цьому, статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Обґрунтування обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, виходячи з вимог статей 81, 83 ЦПК України,покладається на особу, яка звертається з відповідним клопотанням.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до частини 1статті 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"передбачено, що суди застосовують при розгляді справКонвенцію про захист прав людини і основоположних свободта практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини в рішеннях від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України", зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі" зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «JedamskiandJedamska v. Poland»).

Вирішуючи клопотання заявника про звільнення його від сплати судового збору з урахуванням наданих нею доказів, суд не вбачає достатніх підстав для його задоволення, в зв`язку з тим, що заявником не доведено підстав, які б поза розумним сумнівом вказували на неможливість сплати нею судового збору.

З огляду на викладене, суддя вважає, що в даному випадку підстав для звільнення від сплати судового збору немає, в зв`язку з чим у задоволенні відповідного клопотання про звільнення від сплати судового збору необхідно відмовити.

За правилами п.п.2 п.2 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір справляється у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908 грн.

Отже, за подання до суду позовної заяви позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 908,00 грн., надавши оригінал документу, що підтверджує його сплату.

Вищенаведені обставини перешкоджають вирішенню питання про призначення скарги до розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст.185ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи, що скаржником порушено вимоги статей 175,177 ЦПК України, суд приходить до висновку про залишення скарги без руху з наданням строку для усунення наведених недоліків.

Керуючись ст.185,448 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( адреса: АДРЕСА_2 , НОМЕР_1 , тел. НОМЕР_2 ) про про поділ будинковолодіння та встановлення порядку користування земельною ділянкою по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 ( адреса: АДРЕСА_2 , НОМЕР_1 , тел. НОМЕР_2 ) в інтересах якого діє представник позивача адвокат Яцюк Максим Васильович (адреса: 18008, пров. Капітана Лифаря 16, м. Черкаси, тел. НОМЕР_3 , електронна адреса ІНФОРМАЦІЯ_1 ) до ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) про поділ будинковолодіння та встановлення порядку користування земельною ділянкою,- залишити без руху і надати строк для усунення недоліків тривалістю у п`ять календарних днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі, якщо у зазначений в даній ухвалі строк недоліки не будуть усунені, то позовна заява буде вважатись неподаною і повернена.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Д.І.Сакун