Провадження №2-п/369/111/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.12.2021 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді: Волчко А.Я.,

при секретарі: Миголь А.А.,

за участі відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

позивача ОСОБА_3 ,

представника позивача ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду по справі 369/12044/20 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування 1/2 частиною житлового будинку,-

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28.04.2021 позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування 1/2 частиною житлового будинку задоволено. Визнано ОСОБА_1 такою, що втратила право користування 1/2 частиною житлового будинку АДРЕСА_1 . Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 судовий збір у сумі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 (вісімдесят) копійок.

У вересні 2021 року відповідач звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення суду, посилаючись на те, щоприймаючи ухвалу (рішення) про проведення заочного розгляду справи за її відсутності, суд виходить с того, що я була належно повідомлена про день, часта місце розгляду справи. Разом з тим, судова повістка за місцем постійного проживання відповідача не надходила (не вручалась), остання не прибула на судове засідання та не повідомила суд поважних причин неявки.

Неповідомлення відповідача у встановленому порядку про розгляд справи позбавило її передбаченого цивільним законодавством права надати суду докази, якими вона заперечує проти позову.

Враховуючи вищевикладене відповідач просила переглянути заочне рішення від 28.04.2021року, скасувати його та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

В судовому засіданні відповідач та її представник вимоги заяви підтримали та просили її задоволити.

Позивач та її представник проти вимог заяви заперечували та просили відмовити в її вимогах.

Суд вислухавши пояснення сторін по справі, дослідивши матеріали додані до заяви, суд доходить до висновку про те, що заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом встановлено, що в провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області знаходилась цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування 1/2 частиною житлового будинку.

Заочним рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28.04.2021 позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування 1/2 частиною житлового будинку задоволено. Визнано ОСОБА_1 такою, що втратила право користування 1/2 частиною житлового будинку АДРЕСА_1 . Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 судовий збір у сумі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 (вісімдесят) копійок.

Частина 1 ст.81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підстав у своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно із положеннями ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

На підставі ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Використання законодавцем в конструкції коментованої ст.288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Отже, відповідач повинен вказати на докази, якими обґрунтовуються заперечення проти вимог позивача. При цьому, заочне рішення підлягає скасуванню, тільки якщо докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Враховуючи те, що згідно з ч. 2 ст.281 ЦПК України розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою, можна зробити висновок, що суд, ухвалюючи заочне рішення, повинен дати оцінку всім доказам, які є у справі.

Таким чином, не може бути підставою для скасування заочного рішення посилання відповідача на докази, які були у справі, оскільки вони вже були оцінені судом при ухваленні заочного рішення. Для скасування заочного рішення потрібно, щоб докази були новими (не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення) та мали істотне значення для правильного вирішення справи.

В той же час в ЦПК України чітко врегульовано порядок подачі доказів. Так, згідно зі ст. 43 сторони зобов`язані подати свої докази суду до або під час попереднього судового засідання у справі, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - до початку розгляду справи по суті. Докази, подані з порушенням даної вимоги, не приймаються, якщо сторона не доведе, що докази подано несвоєчасно з поважних причин.

Отже, можна зробити висновок, що відповідач, посилаючись на докази, якими обґрунтовуються заперечення, повинен вказати не тільки на нові докази, але й навести поважні причини, чому такі докази не були подані до початку розгляду справи по суті. І тільки за одночасної наявності названих процесуальних і матеріальних обставин суд може скасувати заочне рішення. При спеціальному порядку суд першої інстанції може переглянути заочне рішення, тільки якщо відповідач посилається на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи у випадку відсутності відповідача з поважних причин; порушення норм процесуального права при ухваленні заочного рішення може бути підставою тільки для апеляційного оскарження.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 287-288,258-260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду по справі 369/12044/20 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування 1/2 частиною житлового будинку - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: А.Я. Волчко