ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/4023/20
Провадження № 2/362/660/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06.12.21 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючого судді Лебідь-Гавенко Г.М.,
за участю секретарів Шевченко М.В., Матушевської Я.В., Харченко А.В., Берковської Д.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні без фіксування технічними засобами в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України в м. Василькові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Глевахівської ОТГ Фастівського району Київської області про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування за законом,
Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати за ним право власності на 1/2 частки житлового садового будинок АДРЕСА_1 , що розташованому на території Глевахівської селищної ради Київської області в порядку спадкування після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .
Свої вимоги обґрунтувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 . Після її смерті залишилося спадкове майно, яке складається з земельної ділянки 0,06 га та житлового будинку розташованих за адресою садовий масив « АДРЕСА_2 .
За законом, право на спадщину отримала її чоловік ОСОБА_1 та син ОСОБА_2 .
Згідно Свідоцтва про право на спадщину за законом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 успадкували по Ѕ частці земельної ділянки.
02.07.2020 року ОСОБА_1 звернувся через уповноважену особу ОСОБА_4 про видачу Свідоцтва про право на спадщину на Ѕ частку садового будинку АДРЕСА_1 , що розташована на території Глевахівської селищної ради Васильківського району Київської області. В задоволенні вимог ОСОБА_1 було відмовлено у зв`язку з тим, що відсутні правовстановлюючі документи.
Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 31 липня 2020 року прийнято до провадження цивільну справу за правилами загального позовного провадження (а.с. 19-20).
Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 16 листопада 2020 року залучено до розгляду справі у якості співвідповідачів ОСОБА_2 , Глевахівську ОТГ Фастівського району Київської області (а.с.113-114).
Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 19 жовтня 2020 року закрито підготовче судове засідання та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті (а.с.128-129).
У судове засідання позивач та його представник не з`явилися, представник позивача подав до суду письмову заяву про розгляд справи за його відсутності, вимоги позову підтримав та просив про їх задоволення (а.с.131).
Представник Глевахівської ОТГ Фастівського району Київської області в судове засідання не з`явився про розгляд справи повідомлялися належним чином (а.с.130).
ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився про розгляд справи повідомлявся належним чином (а.с.132).
Інших заяв та клопотань до суду не надходило.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами.
На підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, що викладені у позовній заяві та підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, за відсутності заперечень відповідача, на засадах верховенства права, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов до висновку про ухвалення заочного рішення та задоволення позовних вимог.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.
Згідно зі ст.ст. 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.
Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , що підтверджується копію свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданого Відділом реєстрації смерті м. Києва (а.с. 6).
Відповідно до свідоцтва про шлюб 26 липня 1970 року ОСОБА_1 зареєстрував шлюб із ОСОБА_5 після реєстрації шлюбу у виконавчому комітеті Охматівської сільської ради Жашківського району Черкаської області, актовий запис № 7 від 26.07.1970 року, змінила своє прізвище з « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_7 » (а.с.5).
Від даного шлюбу у них народився син ОСОБА_2 .
Як вбачається із спадкової справи №839/2010 до майна померлої ОСОБА_3 із заявою про прийняття спадщини після її смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 звернулися ОСОБА_1 , та ОСОБА_2 (а.с.48-49).
Як вбачається із інвентаризаційної справи №1378 на будинок АДРЕСА_3 заінвентарізовано на ОСОБА_3 .
Відповідно до архівної довідки КП Київської обласної ради «Західне Бюро технічної інвентаризації» від 23.06.2020 року №689, що станом на 31.12.2012 року право власності на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_4 заінвентарізовано на ОСОБА_3 (а.с.13).
Відповідно до Свідоцтва про право власності на спадщину за законом державним нотаріусом Браславською О.Г., позивачу було відмовлено на видачу свідоцтва про право власності на Ѕ частину садового житлового будинку, так як відсутні правовстановлюючі документи (а.с. 9).
Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом та за законом.
За нормою частини першої статті 1258 ЦК України визначено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.
Зазначені дії, що свідчать про намір спадкоємця прийняти спадщину, повинні бути вчиненні протягом шести місяців з дня відкриття спадщини (ст.1270 ЦК України).
Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті.
Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.
Відповідно до положень частини першої, третьої та п`ятої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Фактичний вступ в управління або володіння будь-якою частиною спадкового майна розглядається як прийняття всієї спадкової маси.
Таким чином, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини. Прийняття спадщини - це не обов`язок спадкоємців, а їх право.
Відповідно до ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Згідно положень статті 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутись до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається на ім`я кожного з них, із зазначенням імені та частки у спадщині інших спадкоємців.
Як передбачено у п.216 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, який затверджений наказом Міністерства юстиції України 22 лютого 2012 року №296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно, провадиться нотаріусом після подання оригіналів право встановлювальних документів про належність цього майна спадкодавцю.
Відповідно до ст. 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством.
Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні.
Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, в тому числі й у випадку визначення судом за позовом спадкоємця додаткового строку для прийняття спадщини.
Відповідно до п. 3.1. листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» визнання права власності на спадкове майно, в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових справ у нотаріальному порядку.
Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.
У п. 3.3 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 зазначається, що у випадках відсутності правовстановлюючих документів у зв`язку з їх втратою та відсутності реєстрації об`єкта нерухомості за спадкодавцем суди в основному задовольняють вимоги спадкоємців про визнання права власності на нерухоме майно.
Також, у даному листі, зазначено, що «найпоширенішою причиною звернення особи в справах про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування є неможливість спадкоємцями, які прийняли спадщину, оформити своє право на спадщину в нотаріальній конторі з причин відсутності правовстановлюючих документів на спадкове майно на ім`я спадкодавця та/або відсутності державної реєстрації нерухомого майна спадкодавцем».
Проаналізувавши наявні в матеріалах справи докази, керуючись вищенаведеними положеннями діючого цивільного законодавства України та враховуючи той факт, що померла ОСОБА_3 дійсно набула право на садовий будинок АДРЕСА_1 , що розташованому на території Глевахівської селищної ради, але за життя не встигла отримати свідоцтво на право власності на садовий будинок, ОСОБА_1 в силу вимог ст. 1268 ЦК України та спадкоємцем за законом прийняв спадщину після смерті дружини ОСОБА_3 , але реалізувати своє право на оформлення спадщини він не може в зв`язку з відмовою нотаріальної контори видати свідоцтво про право власності на спадщину, тому суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 про визнання права власності на Ѕ частину садового будинку в порядку спадкування, є обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволення в повному обсязі.
На підставі викладеного, керуючись статтями 329, 1216 - 1219, 1220-1221, 1226, 1258, 1268, 1269, 1270, 1272, 1296, 1297 ЦК України, статтями 4, 12, 19, 77-81, 200, 206, 247, 258-260, 263-265 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Глевахівської ОТГ Фастівського району Київської області про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування за законом - задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 , право власності на Ѕ частину житлового садового будинок АДРЕСА_1 , що розташованому на території Глевахівської селищної ради Фастівського району Київської області в порядку спадкування після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його оголошення. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку.
Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги в тридцяти денний строк з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко