Житомирський апеляційний суд
Справа №295/9195/20 Головуючий у 1-й інст. Семенцова Л. М.
Категорія 39 Доповідач Шевчук А. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2021 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді Шевчук А.М.,

суддів: Талько О.Б., Коломієць О.С.,

за участі секретаря судового засідання Баліцької Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі

цивільну справу №295/9195/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики

за апеляційною скаргою ОСОБА_2

на ухвалу Богунського районного суду м.Житомира від 07 квітня 2021 року, яка постановлена під головуванням судді Семенцової Л.М. у м. Житомирі,

в с т а н о в и в:

У серпні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Богунського районного суду м.Житомира з позовом до ОСОБА_2 , у якому просить стягнути з відповідача за договором позики позичену суму та проценти за користування позиченою сумою коштів, тобто всього - кошти в сумі 390 514,60 грн. На підтвердження укладення договору позики та його умов представив ксерокопію розписки від 20 лютого 2016 року та наполягає на тому, що з травня 2020 року ОСОБА_2 припинив сплату процентів за розпискою і позичені грошові кошти добровільно на його (позивача) звернення не повернув.

Ухвалою судді Богунського районного суду м. Житомира від 07 вересня 2020 року відкрито провадження, а справа призначена до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження.

У відзиві на позов ОСОБА_2 заперечив вимоги з тих підстав, що заборгованість погасив. Стверджує, що з 20 лютого 2016 року до 20 квітня 2020 року при передачі ним процентів за користування позикою (2% від суми позики), що становило 7 235 грн. щомісяця, він приносин із собою друковану розписку, яку після отримання коштів ОСОБА_1 підписував. У підтвердження даної обставини надав оригінали розписок (а.с.69-118 т.1). Окрім сплати процентів за користування позикою, у рахунок повернення позичених коштів, він також позивачу повернув: 25 вересня 2016 року 2 500 дол.США; 28 січня 2017 року 2 500 дол.США; 14 серпня 2018 року 2 500 дол. США; 03 жовтня 2019 року 2 500 долю США; 20 квітня 2020 року 3 300 дол.США, що підтверджує відповідними актами прийому-передачі грошових коштів, оригінали яких містяться у матеріалах даної цивільної справи (а.с.64-68 т.1).

У судовому засіданні 13 січня 2021 року суд першої інстанції оглянув оригінал розписки від 20 лютого 2016 року та посвідчив її копію, яка міститься у матеріалах справи на аркуші 4 (а.с.200 т.1).

У судовому засіданні 07 квітня 2021 року із метою дослідження підпису в графі «Позикодавець» у актах прийому-передачі грошових коштів від 25 вересня 2016 року, 28 січня 2017 року, 14 серпня 2018 року, 03 жовтня 2019 року, 20 квітня 2020 року, а також підпису між словами «Підпис» та « ОСОБА_1 » у розписках від 20 квітня 2020 року, 19 січня 2018 року, 20 січня 2019 року представник позивача заявив клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи, проведення якої попросив доручити Експертному сектору Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз Служби безпеки України в Управлінні СБ України в Житомирській області (адреса: 10002, м. Житомир, вул. Фещенка-Чопівського, 7).

Ухвалою Богунського районного суду м.Житомира від 07 квітня 2021 року клопотання задоволено. Призначено в справі судову почеркознавчу експертизу, виконання якої доручено експерту Експертного сектору Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз Служби безпеки України в Управлінні СБ України в Житомирській області (адреса: 10002, м. Житомир, вул. Фещенка-Чопівського, 7).

На вирішення експерта поставлено запитання:

1. Чи виконано підпис у графі «Позикодавець:» в акті прийому-передачі грошових коштів від 25 вересня 2016 року ОСОБА_1 чи іншою особою?

2. Чи виконано підпис у графі «Позикодавець:» в акті прийому-передачі грошових коштів від 28 січня 2017 року ОСОБА_1 чи іншою особою?

3. Чи виконано підпис у графі «Позикодавець:» в акті прийому-передачі грошових коштів від 14 серпня 2018 року ОСОБА_1 чи іншою особою?

4. Чи виконано підпис у графі «Позикодавець:» в акті прийому-передачі грошових коштів від 03 жовтня 2019 року ОСОБА_1 чи іншою особою?

5. Чи виконано підпис у графі «Позикодавець:» в акті прийому-передачі грошових коштів від 20 квітня 2020 року ОСОБА_1 чи іншою особою?

6. Чи виконано підпис між словами «Підпис» та « ОСОБА_1 » в розписці від 19 січня 2018 року ОСОБА_1 чи іншою особою?

7. Чи виконано підпис між словами «Підпис» та « ОСОБА_1 » в розписці від 20 січня 2019 року ОСОБА_1 чи іншою особою?

8. Чи виконано підпис між словами «Підпис» та « ОСОБА_1 » в розписці від 20 квітня 2020 року ОСОБА_1 чи іншою особою?

Експерта попереджено про кримінальну відповідальність. Витрати з проведення експертизи покладено на позивача.

Надано експерту цивільну справу № 295/9195/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики.

Витребувано для надання в розпорядження експерту матеріали судових справ №240/902/19 та № 806/414/18, які знаходяться у володінні Житомирського окружного адміністративного суду (м. Житомир вул. Мала Бердичівська, 23, вул. Мала Бердичівська, 17), з метою використання експертом при проведенні судової почеркознавчої експертизи вільних зразків підпису ОСОБА_1 .

Окремо наголошено, що експертизу провести з урахуванням матеріалів цивільної справи 295/9195/20 та витребуваних матеріалів судових справ №№ 240/902/19, 806/414/18.

Не погодившись із ухвалою суду першої інстанції про призначення експертизи, ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу. Посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить ухвалу скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Доводи апеляційної скарги обґрунтовує тим, що заявою від 24 березня 2021 року його представник просив перейти до розгляду справи в порядку загального позовного провадження з призначенням у справі підготовчого засідання, оскільки сторона позивача не визнала розписок позивача про повернення йому боргу та виникла необхідність у призначенні почеркознавчої, експертизи психічного стану та експертизи стану фізичного здоров`я позивача після обширного інфаркту головного мозку (щонайменше трьох експертиз), а такі дії на стадії розгляду справи по суті вчиняти процесуальним законом заборонено. Клопотання було відхилено. Окрім того, представником позивача було заявлено клопотання про проведення судової почеркознавчої експертизи на підставі матеріалів справ №№240/902/19, 806/414/18, процесуальні документи в яких, зі слів представника позивача, підписано самим позивачем. У нього (скаржника) з приводу того, що документи у справах №№240/902/19, 806/414/18 підписані позивачем існують обґрунтовані сумніви. Одночасно представник просив витребувати справи з Житомирського окружного адміністративного суду. Копію такого клопотання представник позивача надав стороні відповідача за п`ять хвилин до виходу суду до нарадчої кімнати. У своєму виступі його представник повторно клопотав про перехід до загального позовного провадження, просив суд надати час з метою обрання та погодження експертної установи та на підготовку питань, які необхідно поставити перед експертом, з урахуванням характеру хвороби позивача та відсутності відібраних судом експериментальних зразків підпису позивача, а також поставити питання перед судом про витребування інших вільних зразків підпису позивача у інших державних установ. Проте, прохання залишилося без реакції головуючої судді. На думку відповідача, при призначенні експертизи суд не забезпечив змагальність процесу та не створив умов для реалізації процесуальних прав і виконання обов`язків. На його переконання, непослідовні та незаконні дії суду першої інстанції призвели до грубого порушення основоположних принципів судочинства рівності та змагальності сторін.

У відзиві на апеляційну скаргу представник позивача просить апеляційну скаргу залишити без задоволення. Вважає, що відповідачем подано апеляційну скаргу виключно з метою затягування розгляду справи та створення перепони для забезпечення виконання завдання цивільного судочинства. Скарга не містить аргументів, які б підтверджували порушення прав відповідача та не спростовує необхідності призначення почеркознавчої експертизи для об`єктивного вирішення спору.

У судовому засіданні учасники справи підтримали свої позиції.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції відповідно до положень ст.367 ЦПК України, колегія суддів апеляційного суду доходить висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволена з наступних підстав.

Відповідно до частини першої ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумнів щодо їх правильності.

Основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо). Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

У даній справі необхідні спеціальні знання для з`ясування справжності підпису позивача на актах прийому-передачі грошових коштів та розписках, оскільки сторонами не надані висновки експертів із цього приводу, а іншим чином підтвердити або спростувати дану обставину можливим не видається.

Із протоколу судового засідання від 07 квітня 2021 року, до якого письмові зауваження щодо неповноти або неправильності його запису відповідачем або його представником не подавалися, вбачається, що після заявлення представником позивача клопотання про призначення почеркознавчої експертизи представник відповідача заявив клопотання про надання часу для ознайомлення із даним клопотанням. Суддя суду першої інстанції задовольнила клопотання та надала можливість представнику відповідача ознайомитися з клопотанням про призначення почеркознавчої експертизи. Після закінчення технічної перерви судове засідання було відновлено та представник відповідача заперечив проти задоволення клопотання про призначення експертизи. При цьому при з`ясуванні його думки не посилався на недостатність часу для ознайомлення із клопотанням про призначення експертизи, хоча апеляційну скаргу обґрунтовує обмеженням його прав. Натомість заявив клопотання про перехід зі спрощеного позовного провадження до загального, оскільки вважає, що призначати експертизу можливо лише на стадії підготовчого судового засідання.

Посилання в апеляційній скарзі на заборону процесуальним законом призначати експертизу на стадії розгляду справи по суті не грунтується на нормах чинного цивільно-процесуального законодавства, оскільки жодна норма не містить прямої заборони з цього приводу. За загальним правилом, що не заборонено - можливе. У разі призначення експертизи зупинення провадження є правом, а не обов`язком суду. У даному випадку суд не зупиняв провадження у справі, а тому обговорювати це питання безпредметно. Натомість доводи апеляційної скарги з цього приводу грунтуються на підміні понять, оскільки висновок про перехід від розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до розгляду справи за правилами загального позовного провадження із положень частини третьої ст.210 ЦПК України не випливає. Дана справи за приписами п.2 частини 6 ст.19 ЦПК України є малозначною (ціна позову не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та розгляд такої категорії справи не віднесено до розгляду лише за правилами загального позовного провадження). Призначення експертизи в цивільних справах допускається як під час судового розгляду, так і в процесі підготовки до нього. Усе залежить від того, на якому етапі розгляду справи виникла необхідність експертного висновку.

Відповідно до положень частин третьої-п`ятої ст.103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. Враховуючи, що представник відповідача заперечив проти призначення експертизи, не вбачається порушення процесуальних прав у питаннях визначення експертної установи та кола питань, які внесені на розгляд почеркознавчої експертизи.

Для проведення досліджень суд повинен надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки підпису особи, яка підлягає ідентифікації. Суд першої інстанції у розпорядження експерта надав матеріали даної цивільної справи, а також матеріали судових справ, витребуваних від Житомирського окружного адміністративного суду. Разом із тим, Інструкція про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затверджена наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року №1950/5) (далі-Інструкція), зобов`язує експерта повідомити в письмовій формі суд про неможливість проведення експертизи та повернути надані матеріали справи та інші документи, якщо надані йому матеріали недостатні для вирішення постановленого питання, а витребувані додаткові матеріали не були надані. Також експерт має право відповідно до процесуального законодавства заявляти клопотання про надання додаткових матеріалів і зразків та вчинення інших дій, пов`язаних із проведенням експертизи; у разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення невідкладно заявити клопотання суду щодо уточнення поставлених експертові питань; указати у висновку на факти, виявлені під час проведення експертизи, які мають значення для справи, але стосовно яких йому не були поставлені питання. Експерт може відмовитися від проведення експертизи, якщо наданих йому матеріалів недостатньо для виконання покладених на нього обов`язків, а витребувані додаткові матеріали не надані, або якщо поставлені питання виходять за межі його спеціальних знань.

Із огляду на положення Інструкції доводи апеляційної скарги щодо порушення рівності та змагальності сторін на даному етапі розгляду справи є передчасними та надуманими. Навіть з огляду на повноваження експерта, який не обмежений витребувати матеріали, які не були надані, а при не наданні додаткових матеріалів на дослідження відмовитися від проведення експертизи та повернути надані матеріали.

Отже, суд першої інстанції керував ходом судового процесу та сприяв учасникам у реалізації ними прав, передбачених чинним законодавством. При цьому запобігав зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують. Суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм процесуального права. Підстав для скасування ухвали суду про призначення почеркознавчої експертизи не вбачається. Відповідно до положень ст.375 ЦПК України ухвала суду першої інстанції залишається без змін.

Керуючись ст.ст.259,268,367-368,374-375,381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення, а ухвалу Богунського районного суду м.Житомира від 07 квітня 2021 року без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Головуюча Судді: