КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

Справа №754/14070/19 Головуючий у 1 інстанції: Скрипка О.І.

Провадження №22-ц/824/13714/2021 Суддя-доповідач: Гаращенко Д.Р.

23 вересня 2021 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Гаращенко Д.Р., перевіривши відповідність ст.ст. 355-356 ЦПК України апеляційної скарги Комунального підприємства «Ватутінськінвестбуд» на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 05 липня 2021 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Ватутінськінвестбуд» про визнання незаконним та скасування наказу, поновлення на роботі та виплати заробітної плати за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 05 липня 2021 року позов ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Ватутінськінвестбуд» про визнання незаконним та скасування наказу, поновлення на роботі та виплати заробітної плати за час вимушеного прогулу задоволено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, КП «Ватутінськінвестбуд» подало апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду.

В обґрунтування причин пропуску строку на апеляційне оскарження зазначило, що повний текст рішення суду отримано апелянтом 04 серпня 2021 року.

Згідно з ч. 1 ст. 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Як вбачається із матеріалів справи 05 липня 2021 року справу розглянуто за відсутності сторін.

Представник КП «Ватутінськінвестбуд» ознайомилася із матеріалами справи 28 липня 2021 року, про що зроблено відмітку на заяві про надання справи на ознайомлення.

До апеляційної скарги представником відповідача долучено копію заяви, з якої вбачається факт отримання копії оскаржуваного рішення суду 04 серпня 2021 року.

Апеляційна скарга подана апелянтом 27 серпня 2021 року.

Враховуючи вказані обставини, положення ст. 129 Конституції України про забезпечення права на апеляційний перегляд справи, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та ч. 1 ст.127 ЦПК України, суд приходить до висновку про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду, а тому строк на апеляційне оскарження рішення Деснянського районного суду м. Києва від 05 липня 2021 року підлягає поновленню.

В апеляційній скарзі КП «Ватутінськінвестбуд» просить відстрочити сплату судового збору. Вважає, що порушення оскаржуваним рішенням суду прав комунального підприємства, значна кількість судових справ та складність прогнозування подальших фінансових надходжень відповідачу є підставою для відстрочення сплати судового збору.

У ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а)військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

За приписами статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо), і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

На підтвердження вказаних обставин КП «Ватутінськінвестбуд» надано показники надходжень від оренди по КП «Ватутінськінвестбуд» та перерахування її частини до бюджету по Деснянському району м. Києва станом на 01 серпня 2021 року.

Однак, наведені апелянтом доводи та надані показники надходжень від оренди по КП «Ватутінськінвестбуд» не дають достатніх підстав для відстрочення сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

За таких обставин у задоволенні клопотання Комунального підприємства «Ватутінськінвестбуд» про відстрочення сплати судового збору необхідно відмовити.

Згідно з пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду судовий збір сплачується в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до ч. 1, пп. 1, 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з матеріалів справи апелянт оскаржує рішення суду в повному обсязі.

Так, оскаржуваним рішенням суду задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 , а саме: визнано незаконним та скасовано наказ, поновлено позивача на роботі, стягнуто з відповідача середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі 482 785 грн 38 коп.

Отже, ОСОБА_1 звернувся до суду з двома позовними вимогами немайнового характеру та однією вимогою майнового характеру (стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Таким чином, судовий збір за подання позовної заяви, враховуючи оспорювану суму, мав становити 768 грн 40 коп., 768 грн 40 коп., 4 827 грн 85 коп. (482 785 грн 38 коп. * 0,01).

Отже, 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні заяви, становить (768 грн 40 коп. + 768 грн 40 коп. + 4 827 грн 85 коп.) * 150% = 9 546 грн 98 коп., а тому апелянт має сплатити судовий збір у розмірі 9 546 грн 98 коп. на реквізити Київського апеляційного суду (отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: №UA0026010; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: *;101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від (дата оскаржуваного рішення), по справі (номер справи), Київський апеляційний суд).

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України, застосовуються положення ст.185 ЦПК України.

Згідно з ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху із зазначенням недоліків позовної заяви, способом і строком їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене вище, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати апелянту строк для усунення виявлених судом недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 357 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання Комунального підприємства «Ватутінськінвестбуд» про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження задовольнити.

Поновити Комунальному підприємству «Ватутінськінвестбуд» строк на апеляційне оскарження рішення Деснянського районного суду м. Києва від 05 липня 2021 року.

Клопотання Комунального підприємства «Ватутінськінвестбуд» про відстрочення сплати судового збору залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу Комунального підприємства «Ватутінськінвестбуд» на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 05 липня 2021 року залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали шляхом надання суду апеляційної інстанції квитанції про сплату судового збору в розмірі 9 546 грн 98 коп. на реквізити Київського апеляційного суду.

Роз`яснити, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Д.Р. Гаращенко