ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/2658/21 Справа № 204/1910/20 Суддя у 1-й інстанції - Басова Н. В. Суддя у 2-й інстанції - Лаченкова О. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 грудня 2021 року Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду в складі:

головуючого - Лаченкової О.В.

суддів - Городничої В.С., Петешенкової М.Ю.

розглянула у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи

апеляційну скаргу ОСОБА_1 ,

на рішення Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 09 листопада 2020 року,

по справі за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, -

ВСТАНОВИЛА:

В березні 2020 року до Ленінського районного суду м.Дніпропетровська надійшов позов Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" до ОСОБА_1 про відшкодування збитків.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилався на те, що 05.03.2019 року під час перевірки стану електричних приладів обліку та електроустановок у відповідача за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено порушення схеми підключення засобу обліку електричної енергії таким чином, що електрична енергія споживається та розрахунковим лічильником не враховується внаслідок відсутності струму навантаження у вимірювальному елементі лічильника (змінене фразування лічильника), внаслідок чого струм навантаження проходить через ланцюги «нуля», які не обладнані вимірювальним елементом. Для струмоприймачів споживач використовує «штучний нуль» поза розрахунковим лічильником змонтовано заземлення електричної проводки міль 1,5 мм(2) на зачищену трубу опалення на кухні. На підставі акту про порушення № 001338 від 05.03.2019 року було здійснене нарахування розміру завданих збитків за період з 05.03.2016 року по 05.03.2019 року за 1095 днів у розмірі 28583,35 грн.. Просив суд стягнути з відповідача на користь позивача суму відшкодування збитків у розмірі 28583,35 грн. та судові витрати.

Рішенням Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 09 листопада 2020 року позовні вимоги Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" до ОСОБА_1 про відшкодування збитків - задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» (, місцезнаходження: м. Дніпро, Запорізьке шосе, 22) вартість спричинених збитків за актом про порушення № 001503 від 15.07.2019 року в розмірі 28583,35 грн. (двадцять вісім тисяч п`ятсот вісімдесят три гривні 35 копійок).

Стягнуто з ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» (, місцезнаходження: м. Дніпро, Запорізьке шосе, 22) судовий збір у розмірі 2102,00 грн. (дві тисячі сто дві гривні).

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати рішення Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 09 листопада 2020 року та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

У відзиві Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі на апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 09 листопада 2020 року просить рішення Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 09 листопада 2020 року по справі № 204/1910/20 залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Оскільки апеляційним судом у складі колегії суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 05.03.2019 року під час перевірки стану електричних приладів обліку та електроустановок у відповідача за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено порушення схеми підключення засобу обліку електричної енергії таким чином, що електрична енергія споживається та розрахунковим лічильником не враховується внаслідок відсутності струму навантаження у вимірювальному елементі лічильника (змінене фразування лічильника), внаслідок чого струм навантаження проходить через ланцюги «нуля», які не обладнані вимірювальним елементом. Для струмоприймачів споживач використовує «штучний нуль» поза розрахунковим лічильником змонтовано заземлення електричної проводки міль 1,5 мм(2) на зачищену трубу опалення на кухні, що підтверджується Актом про порушення № 001338 від 05.03.2019 року (а.с. 8-9).

Відносини між сторонами регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕ від 14.03.2018р. № 312, ЦК України.

Згідно п. 8.2.5 Правил контролерами ДМЕМ було складено Акт про порушення № 001338 від 05.03.2019 року.

На засіданні комісії 24.04.2019 року 4-РЕМ по розгляду актів про порушення споживачем ПРРЕЕ було розглянуто акт про порушення № 001338 від 05.03.2019 року та протоколом № 19/19 встановлено, що ОСОБА_1 порушила вимоги Правил (а.с. 6).

Відповідно до п. 5.5.5. Правил споживач електричної енергії зобов`язаний зокрема: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів),сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустановок та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору; забезпечити безперешкодний доступ представникам постачальника послуг комерційного обліку, електропостачальника та/або оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживача, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів комерційного обліку; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача;

Згідно з п. 8.2.4. Правил, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

Відповідно до п. 8.2.5. Правил, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.

Розрахунок кількості неврахованої електроенергії проведено за період з 05.03.2016 року 05.03.2019 року за 1095 днів, відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, зареєстрованої в Мін`юсті 04.07.2006 року за № 782/12656. Загальна сума завданих збитків становить 28583,35 грн. (а.с. 7).

Відповідно до п. 3.3 (г) Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за кількістю днів у разі використання споживачем "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії, із дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки в експлуатацію (у разі коли технічна перевірка даної електроустановки не проводилась) до дня усунення порушення, але не більше сумарної кількості днів за три роки, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення

Відповідно до п.п. 2.3.11 та 2.3.12 Правил комерційний облік на роздрібному ринку електричної енергії організовується адміністратором комерційного обліку та здійснюється постачальниками послуг комерційного обліку відповідно до вимог Закону України «Про ринок електричної енергії», Кодексу комерційного обліку та цих Правил. Споживання електричної енергії за відповідним тарифом (ціною) відповідно до комерційної пропозиції має бути забезпечене окремим комерційним обліком. Окремі площадки вимірювання мають бути забезпечені засобами вимірювальної техніки, які дають можливість організувати комерційний облік за відповідним тарифом (ціною) на всій площадці вимірювання. Електрична енергія, яка використовується на об`єкті побутового споживача на непобутові потреби, обліковується та оплачується окремо за відповідними тарифами.

Згідно зі ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Частиною 4 статті 26 Закону України "Про електроенергетику" передбачено, що споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Згідно з абз. 2 частини 2 статті 27 вказаного Закону правопорушенням в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Як вбачається з матеріалів справи, акт про порушення № 001338 від 05.03.2019 року підписано трьома представниками енергопостачальника, ОСОБА_1 від підпису в даному акті відмовилася та зауважень в акт не вносила.

Отже, такі акти є не тільки фіксацією встановлених при перевірці порушення правил користування електричною енергією споживачем, а й засобом доказування по справі.

Згідно з протоколом засідання комісії № 19/19 від 05.03.2019 року відповідачу відповідно до пункту 3.1 та формулою 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, була нарахована до сплати сума збитків, завданих безобліковим споживанням електричної енергії, за період з 05.03.2016 року по 05.03.2019 року в сумі 28583 грн. 35 коп.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, заподіяна неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, заподіяна майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Статтями 77-80 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Задовольняючи позовні вимоги у повному обсязі, суд першої інстанції прийшов до правильного та обґрунтованого висновку, що вимоги позивача є обгрунтованими , оскільки відповідач, будучи споживачем електроенергії, допустила використання електричної енергії поза приладом обліку, чим завдала збитки позивачу в розмірі 28583,35 грн..

Доводи апеляційної скарги, що нарахування суми збитків позивачем є незаконними та здійсненні всупереч Методики затвердженої Постановою НКРЕ №562 від 04.05.2006 року, так як споживання електричної енергії ним здійснювалось через засіб обліку і ніякого самовільного підключення не було, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки суперечить наявним в матеріалах справи доказам, а судом першої інстанції в свою чергу було в повному обсязі з`ясовано всі обставин, необхідні для вирішення спору у даній справі.

Отже, доводи ОСОБА_1 викладені в апеляційній скарзі не дають підстав дійти переконання про невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, порушення норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, а фактично є доводами позову, яким районним судом дана належна правова оцінка.

Приведені в апеляційній скарзі інші доводи про те, що суд не дав оцінки наданих ним доказам не можуть бути прийняті до уваги, оскільки вони зводяться до переоцінки доказів і незгоди з висновками суду по їх оцінці, та особистого тлумачення апелянтом норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до ст.89 ЦПК України виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному повному та об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Відповідно до рішення «Проніна проти України» № 63566/00, §23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року, п. 1 статті 6 Конвенції ( 995_004 ) зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пунктом 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE (Серявін та інші проти України), №4909/04, §58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Таким чином, судова колегія вважає, що доводи апеляційної скарги суттєвими не являються і не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.

Відповідно ст.141 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишаючи рішення суду без змін не змінює розподіл судових витрат.

Керуючись ст.ст. 259, 367, 374, 375 ЦПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 09 листопада 2020 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, установлених пунктом 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Головуючий суддя О.В.Лаченкова

Судді В.С.Городнича

М.Ю.Петешенкова