Справа № 383/1271/21
Номер провадження 2/383/498/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2021 року Бобринецький районний суд Кіровоградської області у складі головуючого судді Адаменко І.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до голови Кетрисанівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області Поліщук Віктора Васильовича, органу місцевого самоврядування - Кетрисанівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області про визнання бездіяльності голови Кетрисанівської сільської ради незаконною та протиправною, стягнення моральної шкоди та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

29 грудня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Бобринецького районного суду Кіровоградської області в порядку цивільного судочинства з вищевказаним позовом, у якому просить визнати бездіяльність голови Кетрисанівської сільської ради щодо невнесення в порядок денний чергової 11 сесії Кетрисанівської сільської ради, яка відбулася 29.10.2021 року розгляд його клопотання від 01.10.2021 року про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 2 га у власність шляхом безоплатної передачі для ведення особистого селянського господарства, а також просить стягнути з Кетрисанівської сільської ради на її користь моральну шкоду в розмірі 1000000 грн. та зобов`язати голову Кетрисанівської сільської ради Поліщука Віктора Васильовича внести в порядок денний чергової сесії Кетрисанівської сільської ради питання щодо розгляду його клопотання з направленням на його адресу рішення, прийнятого за результатами його розгляду.

За змістом ч.1 ст.187 ЦПК України суд відкриває провадження у справі за відсутності підставі для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до ч.1 ст.19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 22.01.2019 року у справі №371/957/16-а сформувала правовий висновок про те, що справою адміністративної юрисдикції у розумінні п.1 ч.1 ст.4 КАС України є переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 14.07.2021 року справа №П/811/137/18.

За правилами п.1 ч.1 ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Ужитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п. 7 ч. 1 ст.4 КАС України).

Таким чином, визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є наявність публічно-правового спору, тобто спору, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції і який виник у зв`язку з виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

З аналізу наведених процесуальних норм вбачається, що до адміністративної юрисдикції відноситься справа, яка виникає зі спору в публічно-правових відносинах, що стосується цих відносин, коли один з його учасників суб`єкт владних повноважень, здійснює владні управлінські функції, у цьому процесі або за його результатами владно впливає на фізичну чи юридичну особу та порушує їх права, свободи чи інтереси в межах публічно-правових відносин.

Натомість визначальні ознаки приватноправових відносин це юридична рівність та майнова самостійність їх учасників, наявність майнового чи немайнового, особистого інтересу суб`єкта. Спір буде мати приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням приватного права (як правило майнового) певного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть і в тому випадку, якщо до порушення приватного права призвели владні управлінські дії суб`єкта владних повноважень.

Згідно пунктів 8, 19 ч. 4 ст. 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільський, селищний, міський голова: скликає сесії ради, вносить пропозиції та формує порядок денний сесій ради і головує на пленарних засіданнях ради; здійснює інші повноваження місцевого самоврядування, визначені цим та іншими законами, якщо вони не віднесені до виключних повноважень ради або не віднесені радою до відання її виконавчих органів.

Як слідує зі змісту ст.ст. 12, 122 ЗК України, ст.ст. 26, 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», а також рішення Конституційного Суду України від 01 квітня 2010 року №10-рп/2010 року органи місцевого самоврядування (сільські, селищні, міські ради) при виконанні своїх повноважень із вирішення питань щодо розпорядження землями комунальної власності, територіальних громад, передачі земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб, надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності, вилучення земельних ділянок із земель комунальної власності діють як суб`єкти владних повноважень.

За змістом положень ст.122 ЗК України вирішення питань щодо передачі земельних ділянок у власність або у користування із земель державної чи комунальної власності належить до компетенції відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

За приписами ч.ч. 6, 7 ст.118 ЗК України громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності, у тому числі для ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених ст.122 цього Кодексу.

Відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні.

В той же час, слід відзначити, що внесення в порядок денний сесії сільської ради питання щодо розгляду клопотання про дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, його розгляд та отримання такого дозволу не гарантує особі чи невизначеному колу осіб набуття такого права, оскільки звернення голови ради з пропозиціями до ради та формування порядку денного сесії ради, є лише процедурним етапом розгляду радою клопотання позивача, а сам по собі дозвіл не є правовстановлюючим актом. Відтак правовідносини, пов`язані з внесенням головою ради в порядок денний чергової сесій ради (органу місцевого самоврядування) питання, не підпадають під визначення приватноправових, оскільки не породжують особистих майнових прав та зобов`язань осіб. Тому і сам спір як щодо внесенням головою ради питання в порядок денний сесій ради, так і оскарження бездіяльності суб`єкта владних повноважень щодо реалізації ним цих повноважень є публічно-правовим.

Аналогічні правові висновки викладені в постановах Великої Палати Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року по справі №380/624/16-ц, від 23 січня 2019 року по справі №308/10112/16-а, від 18 грудня 2019 по справі №160/4211/19.

Як вбачається із змісту позовної заяви позивачем оскаржуються в порядку цивільного судочинства бездіяльність відповідача голови Кетрисанівської сільської ради, тобто посадової особи органу місцевого самоврядування щодо не внесення в порядок денний чергової 11сесії Кетрисанівськоїсільської ради, яка відбулася 29.10.2021року розгляд клопотання від 01.10.2021року пронадання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянкиплощею 2 га увласність шляхом безоплатної передачі для ведення особистого селянського господарства. Оскільки такі дії (бездіяльність)відповідача самі по собі не породжують виникнення у позивача права власності чи користування земельною ділянкою, а є лише одним із етапів для імовірного набуття такого права в майбутньому, що свідчить про те, що зобов`язання голови ради внести розгляд клопотання позивача в порядок денний сесії ради, так і розгляд його самою радою не порушують майнових прав та інтересів позивача. Оскільки зазначена спірна бездіяльність голови ради випливає з виконання головою ради визначених законом владних повноважень, а тому вказаний спір з приводу протиправності бездіяльності суб`єкта владних повноважень є публічно-правовим, а отже підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства адміністративним судом, яким з огляду на положення ст.20 КАС України є Кіровоградський окружний адміністративний суд.

Згідно ч. 5 ст. 186 ЦПК України відмовляючи у відкритті провадження з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої цієї статті, суд повинен роз`яснити заявнику, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд справи.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про необхідність відмови у відкритті провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України у зв`язку із тим, що даний позов не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства та має розглядатися в порядку адміністративного судочинства й відноситься до юрисдикції Кіровоградського окружного адміністративного суду.

Керуючись п.1, ч.1 ст.186, ст.ст.260, 353 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до голови Кетрисанівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області Поліщук Віктора Васильовича, органу місцевого самоврядування - Кетрисанівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області про визнання бездіяльності голови Кетрисанівської сільської ради незаконною та протиправною, стягнення моральної шкоди та зобов`язання вчинити певні дії, оскільки спір не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Роз`яснити позивачу право на звернення з позовом до суду в порядку адміністративного судочинства.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

Суддя І.М.Адаменко