Провадження № 22-ц/802/1228/21 Категорія: 39 Доповідач: Данилюк В. А.
ВОЛИНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 грудня 2021 року місто Луцьк

Волинський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Данилюк В. А.,

суддів Матвійчук Л. В., Шевчук Л. Я.,

секретаря Савчук Т. Ф.,

з участю:

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Юшка Д. О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Управління забезпечення примусового виконання рішень у Волинській області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів), Державного підприємства «СЕТАМ», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Відкрите акціонерне товариство «Рожищенська меблева фабрика», ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу, який оформлений протоколом проведення електронних торгів № 388517 від 18.02.2019 року, та стягнення завдатку за апеляційною скаргою представника відповідача Державного підприємства «СЕТАМ» Юшка Дмитра Олеговича на рішення Рожищенського районного суду Волинської області від 21 липня 2021 року,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з позовною заявою до Управління забезпечення примусового виконання рішень у Волинській області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів), Державного підприємства «СЕТАМ», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Відкрите акціонерне товариство «Рожищенська меблева фабрика», ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу, який оформлений протоколом проведення електронних торгів №388517 від 18.02.2019 року, та стягнення завдатку.

17.05.2021 року на адресу суду від представника позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог, в якій представник позивача просить викласти позовні вимоги в наступній редакції: визнати недійсним договір купівлі-продажу у вигляді протоколу проведення електронних торгів №388517 від 18.02.2019 року та складений за результатами проведення електронних торгів з Цеху медичних меблів /Б-1/ (загальною площею: 2558,9 кв. м.), розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , сформованого державним підприємством «СЕТАМ» та стягнути з Державного підприємства «СЕТАМ» на користь ОСОБА_2 38 945,55 грн завдатку.

Рішенням Рожищенського районного суду Волинської області від 21 липня 2021 року позов ОСОБА_2 до Управління забезпечення примусового виконання рішень у Волинській області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів), Державного підприємства «СЕТАМ», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Відкрите акціонерне товариство «Рожищенська меблева фабрика», ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу, який оформлений протоколом проведення електронних торгів №388517 від 18.02.2019 року, та стягнення завдатку задоволено частково.

Стягнуто з Державного підприємства «СЕТАМ» на користь ОСОБА_2 38 945,55 грн (тридцять вісім тисяч дев`ятсот сорок п`ять грн 55 коп) завдатку.

В решті позовних вимог відмовлено.

Стягнуто з Державного підприємства «СЕТАМ» на користь ОСОБА_2 908 грн. (дев`ятсот вісім гривень) судового збору.

Не погоджуючись з рішенням суду в частині задоволення позовних вимог щодо стягнення завдатку, представник відповідача Державного підприємства «СЕТАМ» Юшко Д. О. подав апеляційну скаргу, вказує, що не погоджується з рішенням суду та вважає його таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства, таким, що прийняте з неправильним застосуванням норм матеріального права, що є підставою для скасування, просить рішення в частині стягнення завдатку скасувати, в цій частині в задоволенні позову відмовити.

У відзиві на апеляційну скаргу представник позивача ОСОБА_4 просить рішення суду залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції в частині стягнення завдатку та судових витрат з ухваленням нового судового рішення про відмову в задоволенні позову, виходячи з наступного.

З матеріалів справи встановлено, що 25 січня 2019 року організатором торгів - ДП «Сетам» проведено електронні торги по лоту №384588, а саме, предмета іпотеки - цеху медичних меблів /Б-1/, загальною площею 2558,0 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до протоколу проведення електронних торгів від 25 січня 2019 року №384588 переможцем електронних торгів по лоту №384588 визначено учасника №3, підстава визначення переможця - особлива ставка.

Відповідно до акту про реалізацію предмета іпотеки від 11.03.2019 року на підставі протоколу про проведені електронні торги від 21 січня 2019 року № 388517 переможцем торгів по лоту № 323455, а саме, предмета іпотеки - цеху медичних меблів /Б-1/, загальною площею 2558,0 кв. м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 визнано ОСОБА_2 .

Причиною виникнення даного спору є питання щодо наявності чи відсутності підстав для визнання недійсними електронних торгів з реалізації майна, що є предметом іпотеки, та стягнення 38 945,55 грн.

Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів.

Така правова позиція висловлена Верховним Судом України в постанові від 25 листопада 2015 року № 6-1749цс15.

Також, слід звернути увагу, що підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмового повідомлення державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо); правил, які регулюють сам порядок проведення торгів; правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів.

Таку правову позицію висловив Верховний Суд у постанові від 14 лютого 2018 року по справі № 759/2467/15-ц.

Вирішуючи спір про визнання електронних торгів недійсними, необхідно встановити чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати електронних торгів.

Твердження позивача про визнання торгів недійсними та скасування протоколу про проведення електронних торгів недійсними обґрунтовується тим, що ДП «СЕТАМ» було допущено порушення порядку та процедури визначеної Порядком реалізації арештованого майна, а саме не внесено належні відомості про майно, зокрема не визначено план приміщення, опис, включно з інформацією про явні дефекти, відсутні елементи, обмежену функціональність, що виключає можливість ідентифікувати майно, його склад та стан. Наведені на офіційному сайті ДП «Сетам» технічні характеристики, зокрема, розміщення об`єкта території, фото об`єкта не відповідають дійсності.

Порядок і особливості продажу арештованого майна на електронних торгах визначений Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/5 (далі Порядок).

Відповідно до п.2, 3 розділу Порядку, в редакції чинній на час проведення торгів, Реалізація майна здійснюється шляхом проведення Організатором електронних торгів або торгів за фіксованою ціною. Організатор та Партнери забезпечують постійний доступ учасникам до їх особистих кабінетів, а спостерігачам - до Веб-сайту з метою отримання відомостей про хід електронних торгів (торгів за фіксованою ціною). Приватні виконавці та відділи державної виконавчої служби здійснюють доступ до їх особистих кабінетів через веб-сайт Організатора.

Згідно п. 1-5 розділу ІІ Порядку реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження». Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім шістнадцятим пункту 2 цього розділу. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Виконавець призначає зберігача у порядку, встановленому статтею 58 Закону України «Про виконавче провадження», керуючись принципом забезпечення схоронності та цілісності майна.

Зберігачами можуть бути боржник, члени його сім`ї або інші особи, у тому числі Організатор. Зберігач зобов`язаний забезпечити належні умови зберігання майна відповідно до властивостей такого майна, торговельно-технологічних, санітарно-гігієнічних і протипожежних норм, його демонстрацію та передачу переможцю електронних торгів (торгів за фіксованою ціною).

Зберігач забезпечує демонстрацію майна протягом трьох робочих днів з дня отримання звернення від зацікавленої особи.

Пунктом 3,5 розділу ІІІ Порядку встановлено, що Організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується Системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо).

Після внесення лота до Системи автоматично визначається строк для підготовки до проведення торгів, реєстрації учасників, огляду майна, який становить: для торгів за фіксованою ціною - 5 календарних днів; для електронних торгів: для лотів зі стартовою ціною до 5000,00 грн 10 календарних днів; для лотів зі стартовою ціною від 5000,01 до 1 000 000,00 грн 20 календарних днів; для лотів зі стартовою ціною від 1 000 000,01 грн 30 календарних днів.

Дата початку проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) призначається на наступний після закінчення зазначених строків день та відображається в інформаційному повідомленні, яке розміщується на Веб-сайті автоматично після внесення інформації про лот у Систему.

Інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною) повинно містити:

1) загальну інформацію про електронні торги (торги за фіксованою ціною): відомості про Організатора (найменування, контактні телефони, електронна адреса); відомості про зберігача (найменування та місцезнаходження (для юридичних осіб), прізвище, ім`я, по батькові та місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), контактний телефон, електронна адреса (за наявності), фактична адреса зберігання майна); порядок оформлення участі в електронних торгах (торгах за фіксованою ціною); дату внесення інформаційного повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною) у Систему; строк підготовки до проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною); кінцевий термін прийому заявок, якщо проводяться електронні торги; дату і час початку електронних торгів (торгів за фіксованою ціною); дату і час закінчення торгів (зазначаються до хвилин); троки сплати та розмір гарантійного внеску, реквізити рахунку, на який вноситься гарантійний внесок (найменування банку, МФО банку, номер рахунку, призначення платежу) (крім реалізації майна у випадках, передбачених розділом VІ та пунктом 1 розділу VІІ цього Порядку); порядок та умови отримання майна переможцем; найменування, контактні телефони, адресу офіційної електронної пошти та реквізити рахунку відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця), на який у разі визначення переможця електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) необхідно перерахувати кошти за придбане майно, строки сплати таких коштів, номер виконавчого провадження згідно з даними автоматизованої системи виконавчих проваджень. Інформація, зазначена у цьому підпункті, автоматично формується Системою;

2) інформацію про майно (лот): реєстраційний номер лота; вид майна; найменування майна; відомості про майно, що виставляється на електронних торгах (торгах за фіксованою ціною), його склад, характеристики, опис, наявність дефектів; місцезнаходження майна; фотографічне зображення майна (відеоматеріали за наявності); відомості про обтяження та обмеження майна, права третіх осіб; розмір гарантійного внеску (розмір винагороди за організацію та проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) у разі реалізації майна відповідно до розділу VІ та пункту 1 розділу VІІ цього Порядку); стартову ціну продажу; крок електронних торгів; порядок ознайомлення з майном (фактична адреса зберігача та адреса зберігання майна, час для ознайомлення, контактні телефони та електронна адреса (за наявності)).

Інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною) містить інформацію тільки про один лот.

Пунктом 8 розділу X Порядку встановлено, що акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством.

Верховний Суд України у своїй постанові від 13.04.2016 у справі №6-2988цс15 прийшов до правового висновку, що "головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результати торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними".

Суд першої інстанції дійшов висновку про те, що при проведенні відповідачем вищезазначених прилюдних торгів з реалізації предмета іпотеки - цеху медичних меблів /Б-1/, загальною площею 2558,0 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 відсутні порушення вимог ст. ст. 215 Цивільного кодексу України, Порядку реалізації арештованого майна, Закону України «Про виконавче провадження» та інших норм при проведенні прилюдних торгів, а також відсутні порушення прав і законних інтересів позивача, яка оспорює результати торгів, а тому в цій частині позовних вимог в позові було відмовлено і в цій частині рішення суду не оскаржується.

Задовольняючи позовні вимоги в частині стягнення завдатку у розмірі 38 945,55 грн., суд першої інстанції виходив з наступних обставин.

Відповідно до п. 1 Порядку реалізації арештованого майна гарантійний внесок - грошова сума, зарахована на рахунок організатора електронних торгів, яку за одним лотом сплачує учасник електронних торгів, крім випадків, передбачених цим Порядком, у розмірі 5 %, виходячи зі стартової ціни лота, та яка є завдатком зі сплати винагороди за організацію та проведення електронних торгів.

Завдаток це грошова сума, яку сплачує покупець продавцю в рахунок належних платежів, що мають бути сплачені ним за договором, з метою підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. Як завдаток може також передаватися рухоме майно.

Тобто, сума коштів, сплачена як завдаток (так само як і аванс), включається до загальної ціни товару. Відмінність завдатку та авансу полягає у наслідках, які настають у разі порушення умов договору однією із сторін (покупцем або продавцем).

Так, у разі порушення умов договору покупцем, завдаток залишається у продавця. Але, якщо порушення зобов`язання сталося з вини продавця, то він зобов`язаний повернути покупцю завдаток.

Суд першої інстанції покликається на те, що оскільки на офіційному сайті проведення електронних торгів не були зазначені вірні відомості про майно, яке передається на реалізацію, зокрема, його реальні характеристики, опис, включно з інформацією про явні дефекти, відсутні елементи, обмежену функціональність (додатково зазначається інформація, визначена пунктами 6-10 розділу ІІІ цього Порядку); фото- матеріали не відповідають дійсності, в інформаційному повідомленні про електронні торги була подана неповна та неправдива інформація щодо об`єкта продажу, то можна дійти до висновку, що інформація про Цех медичних меблів /Б-1/, як про лот (електронний режим доступу - https://setam.net.ua/auction/324851), яка була розміщена на сайті ДП «СЕТАМ», нормам Порядку та Закону України «Про виконавче провадження» не відповідає, а тому, враховуючи, що публікування недостовірних відомостей щодо предмету торгів сталося з вини ДП «СЕТАМ», суд дійшов висновку про необхідність повернути покупцю ОСОБА_2 38 945,55 грн. завдатку.

З таким висновком суду не може погодитися колегія суддів апеляційної інстанції, оскільки він не відповідає нормам матеріального і процесуального права та обставинам справи.

Так, рішенням Луцького міськрайонного суду Волинської області від 17 вересня 2019року, яке було залишене без змін постановою Волинського апеляційного суду від 16 грудня 2019 року, у справі за позовом ОСОБА_2 до Відділу примусового виконання рішень Головного територіального управління юстиції у Волинській області, Державного підприємства «Сетам» про визнання електронних торгів недійсними та повернення гарантійного внеску було повністю відмовлено ОСОБА_2 в позові.

Зазначеним рішенням встановлено та дано оцінку таким обставинам.

Покликання позивача на ту обставину, що на офіційному сайті ДП «Сетам» не були зазначені вірні відомості про майно, яке вона мала намір придбати, не є безумовною підставою для визнання цих торгів недійсними, оскільки підставою для пред`явлення позову про визнання електронних торгів недійсними є наявність не лише порушення норм закону під час їх проведення, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, однак позивач належним чином не довела, що таким порушенням порядку проведення торгів були порушені її права та законні інтереси.

Разом з тим, при подачі заявок на участь у торгах позивач була ознайомлена з інформаційним повідомленням про електронні торги щодо вказаного лоту, в якому зокрема, була зазначена інформація про порядок ознайомлення з майном.

Також встановлено, що наявною була інформація щодо зберігача майна та зазначено номери телефону. Однак, позивач не зверталася за зазначеними номерами телефону із заявками щодо можливості ознайомитись із об`єктом, виставленим на продаж.

Ніхто не вправі примушувати особу оглянути товар до його придбання.

Посилання представника позивача, що позивач не була зобов`язана ознайомлюватися із виставленим на продаж об`єктом стверджує про те, що вона на власний розсуд, вільно розпорядилася своїм правом щодо ознайомлення із предметом, який мала намір придбати, а отже, добровільно ризикувала.

Така бездіяльність позивача стверджує про відсутність будь-яких порушень відповідачами її прав та наявність підстав для їх захисту у судовому порядку.

Спростовано також посилання позивача на те, що фактично продано майно не цілісне, а окремі 4 приміщення, оскільки в дійсності це єдине приміщення, розділене між собою перегородками, а не 4 різні об`єкта, на відокремлених один від одного фундаментах.

Пунктом 8 розділу X Порядку встановлено, що акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, передбачених законодавством.

Отже, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на торгах, яка полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на торгах, тобто є правочином.

Факт нездійснення позивачем повного розрахунку за придбане майно у строк, передбачений розділом X Порядку та відсутність акту про проведення прилюдних торгів, свідчить про те, що договірні відносини купівлі-продажу майна на цих торгах не були оформлені, а отже такий правочин є із позивачем неукладеним.

З неукладеного правочину не виникає договірних зобов`язань і він не породжує жодних цивільних правовідносин, в той час, коли недійсний правочин не породжує тих правових наслідків, які притаманні правочинам цього виду, але він породжує правові наслідки, які випливають з його недійсності.

Суд дійшов висновку про відсутність підстав для стягнення з ДП «Сетам» 38 945,55 грн. гарантійних внесків, які були сплаченні позивачем, виходячи з такого.

Відповідно до п. 1 розділу 1 Порядку гарантійний внесок це грошова сума, що зарахована на рахунок організатора електронних торгів, яку за одним лотом сплачує учасник електронних торгів, крім випадків, передбачених цим Порядком, у розмірі 5 %, виходячи зі стартової ціни лота, та є завдатком зі сплати винагороди організатору електронних торгів за надані ним послуги з реалізації майна.

Пунктом 3 розділу X Порядку визначено, що гарантійний внесок не повертається учаснику, який був визнаний переможцем електронних торгів, але не вніс усієї належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 цього розділу, або не підписав та не надіслав протокол з продажу предмета іпотеки у строки, передбачені пунктом 2 розділу VII цього Порядку.

Таким чином, оскільки позивачем, яка була визнана переможцем за результатами оспорюваних торгів, не було здійснено повного розрахунку за придбане майно, то в силу п. 3 розділу X Порядку позбавило її права на повернення внесеної суми.

Відповідно до ч.4 ст.82 ЦПК України обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрали законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Суд першої інстанції не звернув увагу та рішення суду, яким дано оцінку сумі, 38 945,55 грн., сплаченої позивачкою, яку у справі, що переглядається, позивачка назвала завдатком, таким чином штучно створивши умови для пред`явлення нових позовних вимог.

На підставі наведеного рішення суду в частині стягнення завдатку через невідповідність висновків суду обставинам справи та порушенням норм матеріального та процесуального права підлягає до скасування з ухваленням у цій частині нового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог. Відповідно до скасування підлягає рішення щодо стягнення судових витрат з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 376, 381-383 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника відповідача Державного підприємства «СЕТАМ» Юшка Дмитра задовольнити.

Рішення Рожищенського районного суду Волинської області від 21 липня 2021 року в частині стягнення завдатку та судових витрат скасувати.

В позові ОСОБА_2 до Управління забезпечення примусового виконання рішень у Волинській області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів), Державного підприємства «СЕТАМ», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Відкрите акціонерне товариство «Рожищенська меблева фабрика», ОСОБА_3 про стягнення завдатку відмовити.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 20 грудня 2021 року.

Головуючий

Судді :