13.12.2021 ЄУН 337/6970/21
Провадження № 2-н/337/1462/2021
УХВАЛА

Іменем України

13 грудня 2021 року м. Запоріжжя

Суддя Хортицького районного суду міста Запоріжжя Бредун Дмитро Сергійович, розглянувши заяву товариства з обмеженою відповідальністю «МІСТО ДЛЯ ЛЮДЕЙ ЗАПОРІЖЖЯ» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 суми заборгованості з оплати послуг з управління багатоквартирним будинком з урахуванням інфляційних збитків та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

ТОВ «МІСТО ДЛЯ ЛЮДЕЙ ЗАПОРІЖЖЯ» в особі представника адвоката Юлії Плющ звернулося до суду з заявою, в якій просить видати судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь товариства заборгованості з оплати послуг з управління багатоквартирним будинком за період з листопада 2017 року по 30.09.2021 року включно, з урахуванням інфляційних збитків та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості, в загальному розмірі 14 249,42 грн. та сплаченого судового збору в розмірі 227,00 грн.

Вивчивши заяву та додані до неї матеріали, суддя дійшов наступних висновків.

Згідно п)3 ч. 1 ст. 161, ч. 2 ст. 161 ЦПК України особа має право звернутися до суду з вимогою про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг в наказному або в спрощеному позовному провадженні на свій вибір.

Як вказано в ч. 3 ст. 19 ЦПК України, наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо.

У разі пред`явлення вимоги про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг у наказному провадженні судовий наказ видається за умови дотримання встановлених ст.162,163,164 ЦПК України правил підсудності, вимог щодо форми та змісту заяви, а також за відсутності підстав для відмови у його видачі, передбачених ст. 165 ЦПК України.

Так, згідно п) 5 ч. 1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, який перевищує позовну давність, встановлену законом для такої вимоги, або пройшов строк, встановлений законом для пред`явлення позову в суд за такою вимогою.

У відповідності до ст.256,257 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Згідно положень ч.1,5 ст.261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. За зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання.

З доданого до заяви розрахунку заборгованості вбачається, що період заборгованості, про стягнення якої ТОВ «МІСТО ДЛЯ ЛЮДЕЙ ЗАПОРІЖЖЯ» просить видати судовий наказ, починається з листопада 2017 року і закінчується 30 вересня 2021 року.

Отже, з моменту виникнення права вимоги у заявника і до моменту його звернення до суду 02.12.2021, минув строк, який перевищує межі встановленої ст.257 ЦК України загальної позовної давності у три роки, що відповідно до п)5 ч.1 ст.165 ЦПК України є підставою для відмови у видачі судового наказу.

Разом з тим, додатки заяви містять копію договору №_18/03/2021-65012914 від 18.03.2021 про реструктуризацію заборгованості за надані послуги з управління багатоквартирним будинком, на який заявник посилається як на намагання врегулювати спір у досудовому порядку та взяття боржником на себе зобов`язань щодо розстрочення наявної станом на 01.03.2021 заборгованості у розмірі 8 922,75 грн.

Однак, зазначений договір як ймовірне (спірне) визнання боржником боргу та пов`язане з цим переривання строку позовної давності згідно приписів ст.264 (ч.1) ЦК України не може бути прийнятий судом до уваги, зважаючи на наступне.

Відповідно до ст.264 ЦК України перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується.

Згідно правової позиції ВСУ, висловленної у постанові від 08.11.2017 у справі № 6-2891цс16, до дій, що свідчать про визнання боргу або іншого обов`язку, можуть з урахуванням конкретних обставин справи належати, зокрема, часткова сплата боржником або з його згоди іншою особою основного боргу та/або сум санкцій. … Вчинення боржником дій з виконання зобов`язання вважається таким, що перериває перебіг позовної давності лише за умови, якщо такі дії здійснено самим боржником або за його згодою чи дорученням уповноваженою на це особою. Не можуть вважатися добровільним погашенням боргу, що перериває перебіг позовної давності, будь-які дії кредитора, спрямовані на погашення заборгованості.

Тож, зважаючи на не вчинення боржником жодного щомісячного платежу впродовж майже чотирьох років (згідно розрахунку заборгованості), наданий заявником договір про реструктуризацію боргу у вигляді та формі, наявними в матеріалах справи: лише копія зі спірним, на думку суду, підписом боржника, візуально не відповідним зразку, наведеному в його паспорті громадянина України, тощо не може свідчити про визнання боржником боргу, отже й про переривання строку позовної давності в розумінні ст.264 ЦК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 163-165, 166, 259, 260, 353 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Відмовити товариству з обмеженою відповідальністю «МІСТО ДЛЯ ЛЮДЕЙ ЗАПОРІЖЖЯ» у видачі судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 суми заборгованості з оплати послуг з управління багатоквартирним будинком з урахуванням інфляційних збитків та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості.

Роз`яснити заявнику, що згідно ч.2 ст.166 ЦПК України відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 3-6 частини першої статті 165 цього Кодексу, унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

При цьому, згідно ч.2 ст.164 ЦПК України у разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Д.С. Бредун