Шевченківський районний суд
УХВАЛА

Іменем України

02 листопада 2021 року смтШевченкове

Шевченківський районний суд Харківської області

у складі: головуючого судді - Тордія Е.Н. секретар судових засідань - Сергієнко В.С.

номер справи: 637/1197/19, (2/637/1197/19)

розглянувши у судовому засіданні в смт. Шевченкове Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл майна подружжя та встановлення порядку користування ,-

ВСТАНОВИВ:

Стислий зміст заяви.

20 вересня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя та встановлення порядку користування, якою просить суд здійснити поділ спільного майна подружжя - нежитлової адміністративної будівлі літери А, А2, а1, загальною площею 66,5 кв.м., що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 ;

- виділити позивачу ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину нежитлової адміністративної будівлі літери А, А2, а1, загальною площею 66,5 кв.м., що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 ; - виділити Відповідачу - ОСОБА_3 право власності на 1/2 частину нежитлової адміністративної будівлі літери А, А2, а1, загальною площею 66,5 кв.м., що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 ;

- встановити між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 порядок користування нежитловою адміністративною будівлею літери А, А2, а1, загальною площею 66,5 кв. м., що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 відповідно до висновків будівельно-технічної експертизи; - судові витрати у справі покласти на Відповідача.

Ухвалолю суду від 17 жовтня 2019 року провадження у справі відкрито , справу призначено до судового розгляду в спрощеному провадженні.

В судовому засіданні 27 грудня 2019 року за клопотанням учасників судового провадження по справі призначана судово будівельна експертиза, на час якої провадження у справі зупинено.

Рішенням Вищої Ради правосуддя № 999/0/15-20 від 17 квітня 2020 року , наказом Шевченківського районного суду Харківської області від 21 квітня 2020 року ОСОБА_4 звільнено з посади судді Шевченківського районного суду Харківської області у зв`язку з поданням заяви про відставку.

Після проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями на підставі п.2.3.50 Положень про автоматизовану систему документообігу суду згідно протоколу від 22 квітня 2020 року вищевказана позовна заява 22 квітня 2020 року передано на розгляд судді Шевченківського районного суду Харківської області

Тордія Е.Н. Ухвалою від 24 квітня 2021 року справа прийнята до провадження суддею

Тордія Е.Н.

09 червня 2021 року до суду надісланий висновок судово - будівельної експертизи.

Ухвалою суду від 22 червня 2021 року провадження у справі відновлено та справу призначено до судового розгляду в спрощеному провадженні з викликом сторін.

Після ознайомлення з висновками експертизи позивачем уточненні позовні вимоги , які надіслана суду 19 липня 2021 року. В зв`язку з уточненнями позовних вимог , відповідачем подана зустрічна позовна заява, яка ухвалою суду від 19 серпня 2021 року прийнята до провадження з первісним позовом.

Зустрічна позовна заява надіслана позивачу через портал Електронний суд. 18 жовтня 2021 року разом з відгуком на зустрічну позовну заяву , позивачем подано заяву про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на нежитлову адміністративну будівлю літери А, А2 , а1, №з 56/1 , загальною площею 66,5 кв.м , яка розташована по АДРЕСА_2 .

Позиція учасників судового провадження.

Позивач в судове засідання не з`явився надав заяву про розгляд справи за своєї відсутності на задоволенні заяви про забезпечення позову , а також уточненої позовної заяви наполягав. Проти задоволення зустрічної позовної заяви заперечував.

Відповідач по справі проти задоволення позовної заяви заперечувала, прохала задовольни зустрічну позовну заяву, також прохала надати їй час на подання заперечень на відзив по зустрічній позовній заяві, оскільки позивач їй його не направив. Щодо забезпечення позову шляхом накладення арешту , покладалась на розсуд суду.

Суд, дослідивши зміст та вимоги заяви про забезпечення позову, зміст та вимоги позовної заяви дійшов наступного висновку.

Мотивувальна частина та застосовані судом правові норми.

Відповідно до ст. 149, 153 Цивільного процесуального кодексу України України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 , 153 Цивільного процесуального кодексу України України заходів забезпечення позову. Положення частини 2 ст. 149 ст. 149, 153 Цивільного процесуального кодексу України України передбачають, що забезпечення позову допускається, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

В постанові N 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» Пленум Верховного Суду України звернув увагу на те, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позовних вимог; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

В заяві про забезпечення позову заявник просить застосувати вид забезпечення у вигляді накладення арешту на нежитлову адміністративну будівлю літери А, А2 а1, №з 56/1 ,загальною площею 66,5 кв.м , яка розташована по АДРЕСА_2 .

Такий вид забезпечення передбачений положеннями ч. 1 ст. 150 ЦПК України, проте суду необхідно з`ясувати відповідність заявлених видів забезпечення позову позовним вимогам.

Види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Як вбачається з висновків щодо застосування норм права, викладених в постанові Верховного Суду від 25 вересня 2019 року по справі N 20/3560/18, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий західз абезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову;імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду вразі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

З інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта вбачається, що станом на 6 січня 2017 року року нежитлова адміністративна будівля літери А, А2 а1, №з 56/1 загальною площею 66,5 кв.м , яка розташована по АДРЕСА_2 належить позивачу по справ.

Заявник просить застосувати вид забезпечення позову у вигляді накладення арешту на спірні приміщення.

Арешт майна - це накладення заборони на право розпоряджатися майном з метою його збереження до визначення подальшої дол. цього майна. Заборона на відчуження об`єкта нерухомого майна це перешкода у вільному розпорядженню майном.

Мета забезпечення позову - це хоча і негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акта, а також убезпечення від спричинення значної шкоди позивачу.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

При цьому забезпечення позову спрямоване, перш за все, проти несумлінних дій відповідача.

Суд зауважує, що враховуючи мету застосування заходів забезпечення позову, їх вжиття щодо нерухомого майна (квартири) не вимагає обмеження в користуванні ним, оскільки для найменшого порушення інтересів відповідача та збереження нерухомого майна обґрунтованою, на думку суду, може бути визнана лише заборона відчуження такого нерухомого майна без позбавлення відповідача та інших осіб права користування ним.

При цьому, суд вважає, що забезпечення позову у вказаний спосіб не завдасть шкоди сторонам, оскільки заборона відчуження майна тимчасово перешкоджає вчиняти дії щодо його відчуження. При цьому майно залишається у повному володінні та користуванні власника такого майна, та у разі відмови у позові заходи забезпечення позову підлягають скасуванню.

Встановивши, що метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, та врахувавши, що вказаний спосіб забезпечення є адекватним захистом для попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення, суд дійшов обґрунтованого висновку про необхідність забезпечення позову у вказаний вище спосіб.

Крім того, вирішуючи питання про необхідність застосування зустрічного забезпечення суд виходить з того, що на час вирішення клопотання про забезпечення позову відсутні будь-які відомості існування визначених ч. 3 ст. 154 Цивільного процесуального кодесу України обставин, за наявності яких суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення.

Враховуючи викладене , керуючись ст. ст. 151, 153 Цивільного процесуального кодесу України України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову про поділ майна подружжя та встановлення порядку користування шляхом накладення арешту на нерухоме майно -задовольнити частково.

Забезпечити позов, а саме заборонити вчиняти будь-які реєстраційні дії з відчудження стосовно нерухомого майна нежитловової адміністративної будівлі літери А,А2 а1, №з 56/1 загальною площею 66,5 кв.м , яка розташована по АДРЕСА_2 .

Копію ухвали для відома надіслати учасникам судового процесу, до виконання направити в державному реєстратору Шевченківської селищної ради.

Встановити строк пред`явлення ухвали про забезпечення позову до виконання до 02 листопада 2022 р.

Ухвала підлягає негайному виконанню.Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали.

Суддя: