ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" грудня 2021 р. Суддя Дарницького районного суду м. Києва Гусак О.С., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про скасування рішень про державну реєстрацію прав та визнання недійсним правочину,

в с т а н о в и в:

У грудні 2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 у якому просить суд: скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер: 48927089 прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кобалією Інною Василівною 30.09.2019 щодо реєстрації за ОСОБА_2 права власності на садовий будинок загальною площею 191,9 кв.м., який розташований в АДРЕСА_1 ; припинити речове право на садовий будинок ( АДРЕСА_1 ), зареєстроване приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кобалією Інною Василівною 25.09.2019 року у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за ОСОБА_2 (номер запису про право власності - 33451545); визнати недійсним договір купівлі - продажу нерухомого майна від 26.12.2019 року посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рогачем Вадимом Вікторовичем та зареєстрованим в реєстрі за номером 2375, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 щодо відчуження садового будинку, розташованого в АДРЕСА_1 ; скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер: 50479240 прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рогачем Вадимом Вікторовичем 26.12.2019 року щодо реєстрації за ОСОБА_3 права власності на садовий будинок загальною площею 191,9 кв.м., який розташований в АДРЕСА_1 ; припинити речове право на садовий будинок ( АДРЕСА_1 ), зареєстроване приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рогачем Вадимом Вікторовичем 26.12.2019 року у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за ОСОБА_3 (номер запису про право власності - 34880190).

Відповідно ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

При вивчені позовної заяви та доданих до неї документів судом встановлено, що дана позовна заява не відповідала вимогам ст. 177 ЦПК України, оскільки позивачем не було сплачено судовий збір.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 10 грудня 2021 року позовну заяву було залишено без руху та позивачу був наданий строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем даної ухвали, для усунення зазначених недоліків.

При зверненні до суду із позовом ОСОБА_1 зазначала, що є законним представником дитини-інваліда, а тому на підставі п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» звільняється від сплати судового збору.

Суд при залишенні позовної заяви без руху, враховуючи, що предмет позову та ту обставину, що позовну заяву ОСОБА_1 подано у власних інтересах, а не в інтересах дитини з інвалідністю, вимоги позивача не пов`язані з порушенням прав дитини, дійшов висновку що вона не звільнена від сплати судового збору.

Позивачем вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху виконані не були.

15 грудня 2021 року ОСОБА_4 , який діє від імені ОСОБА_1 , подав клопотання про звільнення від сплати судового збору на підставі ч. 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", посилаючись на те, що ОСОБА_1 є одинокою матір`ю дитини з інвалідністю, предметом позову є захист житлових прав, її загальний дохід за 2020 року становить 42397 грн 20 коп., п`ять відсотків від доходу позивача становить 2119 грн 86 коп., що вдвічі менше ніж сума судового збору.

Крім того, у випадку повної або часткової відмови у задоволенні клопотання просив продовжити строку для усунення недоліків.

При вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору та продовження строку для усунення недоліків суд виходить із наступних обставин.

З Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що 15 листопада 2021 року ОСОБА_1 вже зверталася в суд з позовом до ОСОБА_2 із аналогічними позовними вимогами, де вона зазначала, що звільнена від сплати судового збору на підставі п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», оскільки є законним представником дитини-інваліда.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу вказану позовну заяву було передано судді Заставенко М.О.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва Заставенко М.О. від 22 листопада 2021 року (справа № 753/23208/21) позовну заяву залишено без руху із підстав несплати судового збору.

25 листопада 2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду з проханням повернути їй матеріали позову у справі № 753/23208/2 із додатками, зазначила, що наміру усувати недоліки не має.

Водночас 25 листопада 2021 року ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 з аналогічними позовними вимогами.

25 листопада 2021 року на підставі протоколу автоматизованого розподілу вказану позовну заяву ( справа № 753/24136/21) передано судді Гусак О.С.

Суддею Гусак О.С., за відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень було встановлено, що ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 22 листопада 2021 року у справі № 753/23208/21 (провадження № 2/753/10031/21) залишено без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про скасування рішень про державну реєстрацію прав та визнання недійсним правочину. Зі змісту вказаної ухвали вбачається, що предмет спору у справі № 753/23208/21 є ідентичним предмету спору у даній справі № 753/24136/21 (провадження № 2/753/10263/21).

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 26 листопада 2021 року було повернуто вказану позовну заяву на підставі частини четвертої статті 185 ЦПК України, оскільки станом на 26 листопада 2021 року в Єдиному державного реєстру судових рішень ухвали судді Заставенко М.О. у справі № 753/23208/21 від 25 листопада 2021 року про залишення позову без розгляду, яка була надіслана судом 26 листопада 2021 року і оприлюднена 29 листопада 2021 року, не існувало.

У грудні 2021 року ОСОБА_1 втретє звертається до суду з аналогічною позовною заявою (змінюючи лише дату), яку 6 грудня 2021 року на підставі протоколу автоматизованого розподілу справа № 753/24680/21) передано судді Гусак О.С.

Із змісту вказаної позовної заяви вбачається, що вона втретє зазначала, що звільнена від сплати судового збору на підставі п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», оскільки є законним представником дитини-інваліда, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вказану позовну заяву на підставі ст. 177 ЦПК України ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 10 грудня 2021 року було залишено без руху та позивачу надано строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем даної ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Однак вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху виконані не були.

15 грудня 2021 року від ОСОБА_4 , який діє від імені ОСОБА_1 , надійшло клопотання про звільнення від сплати судового збору на підставі ч. 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", посилаючись на те, що ОСОБА_1 є одинокою матір`ю дитини з інвалідністю, предметом позову є захист житлових прав, її загальний дохід за 2020 року становить 42397 грн 20 коп., п`ять відсотків від доходу позивача становить 2119 грн 86 коп., що вдвічі менше ніж сума судового збору. Крім того, у випадку повної або часткової відмови у задоволенні клопотання представник позивача просив продовжити строку для усунення недоліків.

Відповідно до ч. 1 ч. 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: позивачами є: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У клопотанні про звільнення представник ОСОБА_1 зазначає, що позивач перебуває у шлюбі із ОСОБА_6 проте останній батьком дитини позивача не є, з 2019 року проживає окремо, тому вважає, що вона є фактично одинокою матір`ю дитини з інвалідністю.

Відповідно до п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами трудових спорів" від 6 листопада 1992 р. № 9 одинокою матір`ю вважають жінку, яка не перебуває у шлюбі та у свідоцтві про народження дитини якої відсутній запис про батька дитини або запис про батька зроблено у встановленому порядку за вказівкою матері; вдову; іншу жінку, яка виховує і утримує дитину сама.

. Одержання жінкою аліментів від батька дитини, ведення з ним спільного господарства позбавляє статусу одинокої матері.

Підставою для отримання статусу одинокої матері є відсутність запису про укладення шлюбу.

Із Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 23 листопада 2010 року, шлюб між ОСОБА_1 , та ОСОБА_7 , розірваний.

Сторони перебували у зареєстрованому шлюбі з 16 грудня 1995 року по 23 листопада 2010 року.

Тобто на момент народження сина ОСОБА_5 , 2007 року народження перебувала у шлюбі із ОСОБА_7 , який і є батьком ОСОБА_5 .

ОСОБА_1 свідоцтво про народження дитини, в якому відсутній запис про батька суду не надає.

Крім того, рішенням Шевченківського районного суду м. від 4 березня 2013 року стягнуто з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 аліменти на утримання дітей: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у розмірі 1/3 частини від усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку з дня пред`явлення позову, починаючи з 2 жовтня 2012 року до досягнення повноліття дітей.

Постановою Київського апеляційного суду від 11 березня 2020 року у справі № 761/39512/18 змінено спосіб стягнення аліментів, встановлений рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 4 березня 2013 року зі стягнення аліментів у розмірі 1/3 частини від заробітку (доходу) відповідача, зазначивши, що до стягнення з ОСОБА_7 на користь ОСОБА_1 підлягають аліменти на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у твердій грошовій сумі в розмірі 20 270 грн щомісячно, починаючи з дня набрання даного рішення законної сили і до досягнення дитиною повноліття.

Крім того, рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 29 листопада 2021 року стягнуто з ОСОБА_7 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) додаткові витрати на утримання дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , у приватній школі PRIVATE SCHOOL OF SECONDARY GENERAL EDUCATION «IT STEP SCHOOL KYIV» у розмірі 182 700 грн.

Про вказані обставини, у клопотанні про звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 не зазначає, вказує недостовірну інформацію, оскільки вона не є одинокою матір`ю та отримує аліменти від батька дитини, її загальний дохід складає більшу суму ніж ту, що вона зазначає у клопотанні.

Щодо доводів позивача, що позов подано в тому числі і для захисту житлових прав позивача.

Згідно інформації, що наявна у Єдиному державному реєстрі судових рішень, відповідно до рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 6 жовтня 2020 року, яке набрало законної сили у порядку поділу майна подружжя визнано за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_2 та на машиномісце під № НОМЕР_3 загальною площею 11,6 кв. м, яке розташовано у підземному автопаркінгу за адресою: АДРЕСА_3 .

Судом встановлено, що предметом позову є вимоги скасування рішень про державну реєстрацію прав та визнання недійсним правочину.

Враховуючи предмет позову та зміст позовних вимог, суд не вбачає підстав для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору. Крім того, суд враховує ту обставину, що представником заявника у клопотанні зазначено, що ОСОБА_1 перебуває у шлюбі із ОСОБА_6 . Доказів того, що ОСОБА_1 є одинокою матір`ю суду не надає та не отримує аліменти від батька дитини також відсутні, зазначені вище судові рішення, вказані у клопотанні обставини спростовують.

Відповідно до ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Для продовження строку усунення недоліків позовної зави повинні існувати об`єктивні та непереборні підстави.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст. 175, 177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи процесуальну поведінку сторони позивача, ту обставину що аналогічну позовну заяву вона подає втретє, нею ж було подано клопотання про залишення позовної заяви від 15 листопада 2021 року без розгляду, оскільки вона не мала наміру усувати недоліки щодо сплати судового збору, суд дійшов висновку, що підстави для задоволення клопотання про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви відсутні, тому вказану позовну заяву і додані до неї документи необхідно повернути позивачу.

Керуючись ст. ст. 127, 177, 185, 353 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору та продовження строку для усунення недоліків відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про скасування рішень про державну реєстрацію прав та визнання недійсним правочину повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Гусак О.С.