Справа № 754/9521/21
У Х В А Л А

Іменем України

23 грудня 2021 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Сенюти В.О.,

при секретарі Сінєльніковій С.М.,

за участю:

представника позивача: ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Лук`янець Олени Олександрівни про закриття провадження у справі та скасування заходів забезпечення позову ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 про витребування майна та визнання права власності в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Деснянського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 про витребування майна та визнання права власності в порядку спадкування.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 23.06.2021 року відкрито загальне позовне провадження та призначене підготовче засідання.

В підготовчому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Лук`янець О.О. заявила клопотання про закриття провадження та скасування заходів забезпечення позову на підставі п. 3 ч. 1 ст. 255 ЦПК України. Клопотання обґрунтовано тим, що 16.09.2021 року Київським апеляційним судом прийнята постанова за результатами розгляду цивільної справи № 754/6499/21 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 18.06.2019 року за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, серед вказаного майна є дві земельні ділянки, щодо яких було прийнято рішення. У випадку закриття провадження у справі суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Представник позивача проти задоволення вказаного клопотання заперечував. Вказав, що цивільна справа № 754/9521/21 не є тотожною цивільній справі № 754/6499/19, та враховуючи постанову Київського апеляційного суду від 08.11.2021 року відсутні підстави для скасування заходів забезпечення позову.

Відповідач ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилася, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлена належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомила.

Вислухавши думку представника відповідача ОСОБА_2 , представника позивача, дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо набрали законної сили рішення суду або ухвала суду про закриття провадження у справі, ухвалені або постановлені з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили за тими самими вимогами.

Закриття провадження у справі у цьому разі можливе за умови, що рішення, яке набрало законної сили, є тотожним позову, який розглядається, тобто збігаються сторони, предмет і підстави позовів.

Касаційний цивільний суд у постанові від 22.05.2019 по справі № 640/7778/18 роз`яснив, що позови вважаються тотожними, якщо в них одночасно збігаються сторони, підстави та предмет спору, тобто коли позови повністю збігаються за складом учасників цивільного процесу, матеріально-правовими вимогами та обставинами, що обґрунтовують звернення до суду. Нетотожність хоча б одного із цих чинників не перешкоджає повторному зверненню до суду заінтересованих осіб за вирішенням спору.

У розумінні цивільного процесуального закону предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення. ВС зауважив, що, визначаючи підстави позову як елементу його змісту, суд повинен перевірити, на підставі чого, тобто яких фактів (обставин) і норм закону позивач просить про захист свого права. Неможливість повторного розгляду справи за наявності рішення суду, що набрало законної сили, постановленого між тими ж сторонами, про той же предмет і з тих же підстав, ґрунтується на правових наслідках дії законної сили судового рішення.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 25 липня 2002 року у справі за заявою № 48553/99 «Совтрансавто-Холдинг» проти України», а також рішенням Європейського суду з прав людини від 28 жовтня 1999 року у справі за заявою № 28342/95 «Брумареску проти Румунії» встановлено, що існує усталена судом практика конвенційних органів щодо визначення основним елементом верховенства права принципу правової певності, який передбачає серед іншого і те, що у будь-якому спорі рішення суду, яке вступило в законну силу, не може бути поставлено під сумнів.

З письмових матеріалів справи вбачається, що у провадженні Деснянського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа за № 754/6499/19 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування.

За результатами розгляду вказаної справи 18.06.2019 року було ухвалено рішення яким позов задоволено. На вказане рішення ОСОБА_2 та ОСОБА_6 подали апеляційні скарги, за результатами розгляду яких 16.09.2021 року Київський апеляційний суд виніс постанову, якою апеляційні скарги задоволено частково. Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 18.06.2019 року в частині визнання за ОСОБА_4 права власності в порядку спадкування на земельні ділянки - скасовано та ухвалено нове рішення в цій частині, яким в задоволенні даних позовних вимог відмовлено.

Проаналізувавши цивільні справи за № 754/6499/19 та 754/9521/21, суд приходить до висновку, вказані справи не є тотожними, оскільки відрізняються за сторонами та предметом позову, а відтак підстави для закриття провадження - відсутні.

Щодо доводів представника відповідача ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову, вжитих на підставі ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 21.07.2021 року, суд приходить до висновку про відмову у їх задоволенні, оскільки відсутні підстави передбачені ч. 9 ст. 158 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 255, 353 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Лук`янець Олени Олександрівни про закриття провадження у справі та скасування заходів забезпечення позову ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 про витребування майна та визнання права власності в порядку спадкування - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються в апеляційну скаргу на рішення суду.

Ухвала в частині відмови в скасуванні заходів забезпечення позову може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Суддя: В.О.Сенюта