Провадження № 2/643/6369/21
УХВАЛА

про повернення заяви

24.12.2021 м. Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Новіченко Н.В., розглянувши

позовну заяву ОСОБА_1

до 1. ОСОБА_2

2. ОСОБА_3

3. ОСОБА_4

про зняття з місця реєстрації житлового приміщення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернулась до Московського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 (далі відповідач-1), ОСОБА_3 (далі відповідач-2), ОСОБА_4 (далі відповідач-3), в якому просить суд:

- зняти з місця реєстрації житлового приміщення ОСОБА_2 та ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 ;

- зобов`язати ОСОБА_2 сплатити борг по ХТМ з 05.04.2014 р. та свого сина ОСОБА_5 з 20.01.2015 р.;

- зобов`язати ОСОБА_4 сплатити частково борг по ХТМ, та сплачувати надалі свою дольову частину по ХТМ, а саме опаленню, так як нарахування йде за кв. м.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 29.11.2021 вищевказану заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків 10 днів з дня отримання даної ухвали.

Одночасно, вказаною ухвалою судом було встановлено наступний спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- оригіналу платіжного документа (квитанції, платіжного доручення тощо) про сплату судового збору у розмірі 2 724, 00 грн.;

- уточненої позовної заяви з викладенням змісту позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

- підтвердження позивача про те, що ним не подано іншої заяви (заяв) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- документів (доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги) в оригіналах або копіях, які засвідчені у встановленому законом порядку із зазначенням про наявність у неї або іншої особи оригіналу письмового доказу;

- всі докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Вказану ухвалу було направлено позивачу на адресу, зазначену в позовній заяві, що підтверджується супровідним листом від 29.11.2021. Однак, рекомендоване поштове повідомлення повернулося без вручення з відміткою поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до п. 3 ч. 8 ст. 128 Цивільного процесуального кодексу України днем вручення рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення з ухвалою про залишення апеляційної скарги без руху вважається день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

У поштовому повідомленні працівником поштового зв`язку 12 листопада 2021 року проставлена відмітка «адресат відсутній за вказаною адресою».

Згідно з положеннями ст. 128Цивільного процесуального кодексу України, повернення рекомендованих листів з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» прирівнюється до вручення судового рішення.

Отже, подібна відмітка дає обґрунтовані процесуальні підстави для підтвердження факту належного повідомлення сторони у справі, оскільки визначила, що адресат відсутній за повідомленою ним суду адресою.

Верховний Суд у своїй постанові від 11 червня 2021 року у справі № 2-6236/11 висловив правову позицію, яка полягає у тому, що сам лише факт неотримання заявником поштової кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав ухвалу для вчинення відповідних дій за належною адресою та яка повернулася до суду у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною невиконання ухвали суду, оскільки це зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надала суду таку адресу для направлення кореспонденції, вказавши її у своїй скарзі.

За правилами статті 131Цивільного процесуального кодексу України учасники судового процесу зобов`язанні повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження), або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місце знаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо особа за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Отже, у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернено поштою у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Відповідно до пункту 6 частини 2 статті 43Цивільного процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Згідно з частиною 1 статті 44 Цивільного процесуального кодексу України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Сторона, яка бере участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави та з боку держави може бути піддане обмеженням, зокрема шляхом встановлення певної процедури розгляду справи.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у справі на всіх етапах розгляду, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду прав людини від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії»).

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справі «Каракуця проти України», заява №18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Згідно з ч. 3 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч. ч. 5, 6 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді. У разі скасування ухвали про повернення позовної заяви та направлення справи для продовження розгляду суд не має права повторно повертати позовну заяву.

З огляду на те, що позивачем не усунуто недоліків позовної заяви у визначений судом строк, суд, керуючись частиною 3 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, дійшов висновку про необхідність повернення ОСОБА_1 даної позовної заяви з додатками.

Керуючись ст. ст. 185, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 визнати неподаною та повернути позивачу.

2. Роз`яснити ОСОБА_1 її право повторно звернутися з даним позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

3. Відповідно до статті 261 Цивільного процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно після її підписання, та може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду.

Суддя Н.В. Новіченко