Справа № 357/6840/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 вересня 2021 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого судді - Бебешко М. М. ,
при секретарі - Ковальчук Ю. В.,
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Біла Церква цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Відкритого акціонерного товариства акціонерно-комерційний банк «Рось» про зняття арешту з майна,
25.06.2021 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи та призначено судове засідання.
Позивач в судове засідання не з`явився, її представник надав суду заяву, в якій просить розглядати справу без участі позивача та її представника, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Представник відповідача у судові засідання 27.09.2021 та 13.08.2021 не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином.
У відповідно до ч.4 ст.223 та ст.280 ЦПК України, суд вважає на можливе провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.
Оскільки особи, які беруть участь у справі в судове засідання не з`явились, відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступне.
З копії договору від 02.02.1994 зареєстрованого в реєстрі за № 1696, вбачається, що між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 укладено договір, згідно умов якого ОСОБА_2 передала ОСОБА_1 належну їй на праві власності квартиру під АДРЕСА_1 , в порядку обміну на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 .
Статтею 41 Конституції України та статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої України приєдналась 17.07.1997 року відповідно до Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.
Тобто, наявність арешту на майно за відсутності правових підстав для цього порушує право власності позивача в повному обсязі користуватися та розпоряджатися цим майном на власний розсуд.
Водночас, як передбачено ст.391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Положеннями ст.16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого або майнового права та інтересу. Способами захисту свого цивільних прав та інтересів можуть бути, серед іншого, припинення дії, яка порушує.
Крім того, згідно з ч.1,2 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини.
Крім того, як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в своїй постанові «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).
Таким чином, аналізуючи вищенаведені положення законодавства та встановлені по справі обставини, суд вважає, що обтяження майна, за відсутності будь-яких правових підстав для цього, порушують права останнього як особи, яка набула речові права та перешкоджають вільному та повноцінному здійсненню ним права володіння, користування та розпорядження майном.
За встановлених обставин, суд дійшов висновку про обґрунтованість пред`явленого позову та його задоволення, оскільки у позивача відсутні інші можливості захистити своє порушене право, окрім як звернусь до суду в порядку цивільного судочинства із позовом про знаття арешту з належного йому майна.
Судові витрати у справі відповідно до ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню з відповідача.
Керуючись ст.4, 12, 13, 81, 141, 258-259, 263-265, 273, 280-282, 354 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до Відкритого акціонерного товариства акціонерно-комерційний банк «Рось» про зняття арешту з майна - задовольнити.
Судові витрати у справі в розмірі 908,00 грн. за сплату судового збору стягнути з Відкритого акціонерного товариства акціонерно-комерційний банк «Рось» на користь ОСОБА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 . РНОКПП: НОМЕР_1 .

Відповідач: Відкрите акціонерне товариство акціонерно-комерційний банк «Рось» . Місцезнаходження: 09100, Київська область, місто Біла Церква, вул.Ярослава Мудрого, 4. Ідентифікаційний код в .

СуддяМ. М. Бебешко