Справа № 663/2303/21
Провадження № 2/663/876/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2021 року м. Скадовськ Херсонської області

Скадовський районний суд Херсонської області у складі:

головуючого, судді Пухальського С. В.,

секретаря судового засідання Когутовської Ю. М.,

позивачки ОСОБА_1 ,

представника позивачки ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Проектна організація «Агро-Прайм» про стягнення пені за прострочення виконання зобов`язання за договором та відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду із позовом до відповідача, в якому просила стягнути з ПП «Проектна організація «Агро-Прайм» на свою користь суму виконання робіт за Договором про надання послуг №1204 в розмірі 3000,00 грн., пеню за прострочення виконання зобов`язання за цим договором в розмірі 19 530,00 грн. та моральну шкоду в розмірі 20 000,00 грн.

Свої вимоги мотивувала тим, що 30.06.2020 вона уклала Договір про надання послуг №1204 з ПП «Проектна організація «Агро-Прайм», за умовами якого відповідач у тримісячний строк з дати укладення Договору зобов?язався надати послуги з виготовлення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки орієнтовною площею 2,00 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Бехтерської сільської ради Голопристанського району Херсонської області. Проте вказаний договір виконано не було, чим були порушені трьох місячні строки його виконання.

Враховуючи викладене, ОСОБА_1 змушена звернутися з відповідною позовною заявою до суду щодо відновлення порушених прав як споживача.

Ухвалою суду від 13 серпня 2021 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження (а.с. 14-15).

Ухвалою суду від 13.09.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду (а.с. 21-22).

06.10.2021 до суду представником відповідача спрямовано заяву про закриття провадження по справі у зв?язку із відсутністю предмету спору, посилаючись на направлення на ім?я позивачки поштового переказу на суму 3000,00 грн. у якості повернення суми передоплати за договором про надання послуг (а.с. 24).

13.10.2021 позивачкою подано до суду заяву про уточнення позовних вимог, в якій вона посилаючись на повернення відповідачем суми виконання робіт за Договором про надання послуг в розмірі 3000,00 грн. після подачі позовної заяви, просила стягнути з відповідача пеню за прострочення виконання зобов?язання за Договором за період 30.12.2020 по 13.10.2021 в розмірі 25 830,00 грн. та моральну шкоду в розмірі 20 000,00 грн. (а.с. 38).

Ухвалою суду від 04.11.2021 постановлено відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача про закриття провадження по справі на підставі пункту 2 частини 1 статті 255 ЦПК України.

В судовому засіданні позивачка та її представник просили задовольнити позовну заяву з підстав у ній наведених з урахуванням уточнень позовної заяви.

ПП «Проектна організація «Агро-Прайм» явку представника в судове засідання не забезпечено.

Заслухавши доводи учасників судового процесу, дослідивши надані докази, суд приходить до наступних висновків.

Згідно з частиною 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина 1 статті 4 ЦПК України).

Статтею 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина 1). Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності (частина 3).

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (частини 1, 2 статті 12 ЦПК України).

За змістом частин 1 та 6 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Частиною 1 статті 77 та частиною 2 статті 78 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина 1 статті 80 ЦПК України).

Судом встановлено, що 30.06.2020 ОСОБА_1 уклала Договір про надання послуг №1204 з ПП «Проектна організація «Агро-Прайм», за умовами якого підприємство у тримісячний строк з дати укладення Договору зобов`язалося надати послуги з виготовлення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки орієнтовною площею 2,00 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Бехтерської сільської ради Голопристанського району Херсонської області (а.с. 6, 7).

За такого між сторонами: позивачем як замовником та відповідачем як виконавцем був укладений договір підряду на проектні роботи та між ними виник спір щодо належного виконання умов цього договору.

Питання укладання та виконання договорів підряду на проектні та пошукові роботи, якій є видом договору підряду, врегульовані параграфами 1, 4 Глави 61 Цивільного кодексу України (далі ЦК України).

Так, відповідно до частин 1, 2 статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Статтею 887 ЦК України передбачено, що за договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт підрядник зобов`язується розробити за завданням замовника проектну або іншу технічну документацію та (або) виконати пошукові роботи, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити їх. До договору підряду на проведення проектних і пошукових робіт застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Предметом Договору сторони визначили розроблення проекту землеустрою щодо відведення позивачці у власність земельної ділянки площею 2,0 га.

Згідно зі статтями 1, 25 Закону України «Про землеустрій» (тут і далі у редакції закону, яка була чинною на час виникнення спірних правовідносин) проект землеустрою це один із видів документації із землеустрою, який представляє собою сукупність економічних, проектних і технічних документів щодо обґрунтування заходів з використання та охорони земель, які передбачається здійснити за таким проектом.

Проекти землеустрою щодо відведення земельних ділянок складаються у разі зміни цільового призначення земельних ділянок або формування нових земельних ділянок (частина 1 статті 50 Закону України «Про землеустрій»).

Проекти землеустрою щодо відведення земельних ділянок погоджуються та затверджуються в порядку, встановленому Земельним кодексом України (частина 2 статті 50 Закону України «Про землеустрій»).

Статтею 28 Закону України «Про землеустрій» передбачено, що розробники документації із землеустрою зобов`язані, зокрема, виконувати роботи із складання документації із землеустрою у строк, передбачений договором. Максимальний строк складання документації із землеустрою не повинен перевищувати шести місяців з моменту укладення договору.

Розробники документації із землеустрою несуть відповідно до закону відповідальність за достовірність, якість і безпеку заходів, передбачених цією документацією.

У разі невиконання або неналежного виконання умов договору при здійсненні землеустрою, розробники документації із землеустрою несуть відповідальність, передбачену договором і законом.

Згідно пункту 1.1 предметом Договору №1204 від 30.06.2020 є зобов?язання виконавцем надати послуги з виготовлення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки орієнтовною площею 2,00 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Бехтерської сільської ради Голопристанського району Херсонської області.

Пунктом 4.1. Договору сторони обумовили строк надання послуги три місяці з дати укладення Договору.

Пунктом 4.2 Договору визначено, що здача-приймання наданих послуг виконується поетапно і оформлюється Актом надання послуг.

Вартість послуг, передбачених договором, за домовленістю сторін склала 3000,00 грн. (пункт 3.1 Договору) і була сплачена ОСОБА_1 30 червня 2020 року (а.с. 7).

Таким чином, суд не погоджується із доводами представника відповідача, що сума в розмірі 3000,00 грн. сплачена як передоплата за договором про надання послуг від 30.06.2020, оскільки суперечать умовам останнього.

Відповідно до пункту 5.1. Договору за невиконання або неналежне виконання зобов?язань за даним договором виконавець і замовник несуть майнову відповідальність відповідно до діючого законодавства.

На день подачі позовної заяви умови Договору №1204 в частині виготовлення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки, виконано не було, чим були порушені трьох місячні строки його виконання.

Посилаючись на те, що відповідач допустив прострочення виконання зобов`язання за договором, що завдало збитків та моральної шкоди, а також є підставою для нарахування пені, позивачка звернулася до суду із позовом.

Оскільки виконавцем за укладеним сторонами Договором є суб`єкт господарювання, який виконує роботи та надає послуги, ПП «Проектна організація «Агро-Прайм», а позивачка (фізична особа) замовила у цього виконавця послуги, результат яких мала намір використати для особистих потреб, спірні правовідносини регулюються також положеннями Закону України «Про захист прав споживачів» (статті 1, 1-1 цього Закону).

Згідно статті 4 Закону України «Про захист прав споживачів» (далі Закон) споживачі під час укладення, зміни, виконання та припинення договорів щодо отримання (придбання, замовлення тощо) продукції, а також при використанні продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на , зокрема, захист своїх прав державою; належну якість продукції та обслуговування; безпеку продукції; необхідну, доступну, достовірну та своєчасну інформацію державною мовою про продукцію, її кількість, якість, асортимент, її виробника (виконавця, продавця) відповідно до Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної»; відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону; звернення до суду та інших уповноважених державних органів за захистом порушених прав.

Права споживача у разі порушення умов договору про виконання робіт (надання послуг) визначені також статтею 10 Закону.

Так, в силу частини 1 цієї статті споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим.

Відповідно до частини 10 статті 10 Закону виконавець несе відповідальність за шкоду, завдану життю, здоров`ю або майну споживача, що виникла у зв`язку з використанням речей, матеріалів, обладнання, приладів, інструментів, пристосувань чи інших засобів, необхідних для виконання ним робіт (надання послуг), незалежно від рівня його наукових і технічних знань, що дає змогу виявити їх властивості, згідно із законодавством.

Як встановлено судом ПП «Проектна організація «Агро-Прайм» як виконавець робіт (послуг) припустився порушення строків виконання Договору.

Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 ЦК України (частина 2 статті 509 ЦК України).

Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори (пункт 1 частини 2 статті 11 ЦК України).

За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Договір є обов`язковим до виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).

Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства (стаття 526 ЦК України).

Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін) (частина 1 статті 530 ЦК України).

Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (стаття 610 ЦК України).

Одним із видів порушення зобов`язання є прострочення невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк.

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (стаття 611 ЦК України).

Укладаючи Договір, сторони не передбачили правових наслідків порушення зобов`язань, зокрема, затримки виконання робіт виконавцем.

За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Частинами 1, 2 статті 551 ЦК України визначено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

Відповідно до положень частини 5 статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення. Сплата виконавцем неустойки (пені), встановленої в разі невиконання, прострочення виконання або іншого неналежного виконання зобов`язання, не звільняє його від виконання зобов`язання в натурі.

Виконавець не несе відповідальності за невиконання, прострочення виконання або інше неналежне виконання зобов`язання та недоліки у виконаних роботах або наданих послугах, якщо доведе, що вони виникли з вини самого споживача чи внаслідок дії непереборної сили.

Відповідач не виконав роботи за Договором у встановлений його умовами строк, що є підставою для нарахування пені на підставі частини 5 статті 10 статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів».

При цьому, повернення відповідачем суми вартості за надані послуги в розмірі 3000,00 грн. не позбавляє права ОСОБА_1 на неустойку (пеню), завдану неналежним виконанням договірних зобов`язань.

ОСОБА_1 розрахувала пеню за період з 30 грудня 2020 року по 13 жовтня 2021 року за 287 календарних днів на підставі частини 5 статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів» в сумі 25 830,00 грн. (3000 х 0,03% х 287 = 25 830,00 грн.).

Виходячи з принципу диспозитивності, суд вважає, що період прострочення виконання відповідачем умов Договору слід обмежити 19 серпня 2021 року (дата повернення коштів за надані послуги), у зв?язку з чим пеня за період з 30 грудня 2020 року по 19 серпня 2021 року за 232 календарних днів та становить 20 880,00 грн. (3000 х 0,03% х 232 = 20 880,00 грн.).

Згідно з положеннями частини 3 статті 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Суд вважає за необхідне, застосувавши дискреційні повноваження, визначені наведеною нормою закону, врахувавши обставини справи, сплачені позивачем суми за Договором та їх повернення відповідачем під час розгляду справи, зменшити розмір пені, що стягується з відповідача до 3000,00 грн.

При вирішенні питання обґрунтованості позовної заяви в частині відшкодування моральної шкоди, суд виходить з наступного.

Законом України «Про захист прав споживачів» передбачено відшкодування моральної шкоди лише у випадках, якщо така завдана майну споживача або шкода завдана каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю (пункт 5 частини 1 статті 4 цього Закону).

Право на відшкодування моральної шкоди, за захистом якого звернулася до суду ОСОБА_1 не пов?язано з пошкодженням її майна чи здоров?я, Законом України «Про захист прав споживачів» чи договором не передбачена. Тому відсутні підстави для задоволення позову в цій частині.

За змістом частини 3 статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів», споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов?язані з порушенням їх прав.

Приймаючи до уваги положення статті 141 ЦПК України та часткове задоволення позовних вимог, суд вважає, що з відповідача слід стягнути на користь держави судовий збір в розмірі 118,04 грн. (задоволена частина позову 3000,00 х 100 : 45830,00 (ціна позову з урахуванням уточнень позовних вимог) = 6,5 %). Розрахунок: судовий збір за дві вимоги 1816,00 х 6,5 % = 118,04.

Керуючись статтями 2, 3, 10-13, 76-82, 141, 258-259, 263-265, 268 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву задовольнити частково.

Стягнути з Приватного підприємства «Проектна організація «Агро-Прайм» () на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , пеню за прострочення виконання зобов?язання за Договором про надання послуг №1204 від 30.06.2020 в розмірі 3000,00 грн. (три тисячі гривень).

Відмовити у задоволенні вимог про стягнення з Приватного підприємства «Проектна організація «Агро-Прайм» на користь ОСОБА_1 моральної шкоди в розмірі 20 000,00 грн.

Стягнути з Приватного підприємства «Проектна організація «Агро-Прайм» () на користь держави судовий збір у розмірі 118,04 грн. (сто вісімнадцять гривень 04 коп.).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів до Херсонського апеляційного суду безпосередньо або через Скадовський районний суд Херсонської області з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повний текст судового рішення складено 09 листопада 2021 року.

Суддя Скадовського районного суду

Херсонської області Пухальський С. В.