ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 755/4919/20
провадження № 2/753/4313/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"26" жовтня 2021 р.Дарницький районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді Сирбул О.Ф.,
за участю секретаря: Лаптєвої Ю.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «МОЗИР-ОКТАН», третя особа- ОСОБА_2 про захист прав споживача, стягнення грошових коштів,
У квітні 2020 року ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «ІНТОЛ» (далі по тексту відповідач), третя особа- ОСОБА_2 про захист прав споживача, стягнення грошових коштів.
Свої позовні вимоги мотивував тим, що 15.02.2019 року між позивачем та відповідачем укладено договір № 247, на розробку проекту дизайну інтер`єру житлового приміщення і розробку проектно-технічної документації до проекту дизайну. Відповідачем за договором № 247 від 15.02.2019 року роботи були виконані в повному обсязі. В подальшому, позивач та відповідач уклав Договір підряду № 235 від 19.07.2019 року на виконання ремонтно-будівельних робіт, відповідно до предмету якого, відповідач брав на себе зобов`язання виконати ремонтно-будівельні роботи з дотриманням діючих технічних умов на ремонт житлових приміщень, згідно кошторису (Додаток 1) та Графіку етапів робіт (Додаток 2). Позивачем свої зобов`язання за Договором виконані належним чином. Загальна сума сплачених відповідачу робіт склала 270 176,00 грн. Відповідач свої зобов`язання за Договором, виконав частково. Всього актів здачі-прийому виконаних робіт підписано на загальну суму 181 933,00 грн. Різниця між сплаченою передплатою за ремонтно-будівельні роботи та виконаними і прийнятими ремонтно-будівельними роботами за актами здачі-приймання складає 88 243,00 грн. Відповідачем будівельно-ремонтні роботи були виконані не якісно, а решта робіт не була виконана взагалі, а також було порушено строки виконання робіт визначені Договором. З огляду на викладене вище, позивач просив стягнути грошові кошти за внесену передплату, відшкодувати збитки завданих внаслідок неякісного виконання робіт з ремонту квартири, а також неустойку внаслідок порушення строків виконання зобов`язання та судові витрати.
Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 03.04.2020 було відкрито провадження у вказаній справі з проведенням розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 18.06.2021 замінено первісного відповідача ТОВ «Будівельна компанія «Інтол» належним відповідачем ТОВ «МОЗИР-ОКТАН».
Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 07.08.2020 передано цивільну справу до Дарницького районного суду м. Києва.
Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 25.01.2021 прийнято до розгляду цивільну справу, призначено судове засідання у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
У відповідності до ч. 8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.
Позивач у судове засідання не з`явився, до суду надіслав клопотання , що позовні вимоги підтримує, просив задовольнити з викладених підстав у позовній заяві.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений судом належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Відзиву на позовну заяву від відповідача до суду не надходило.
Третя особа у судове засідання не з`явилася, до суду надіслала клопотання, про рогляд справи у її відсутність проти позову не заперечує.
Враховуючи викладене та вимоги ст.ст. 279, 280 ЦПК України, суд вважає за можливе проводити заочний розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, у відсутності не з`явившихся учасників судового процесу та за наявними у справі матеріалами, з ухваленням по справі заочного рішення.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений судом у встановленому законом порядку, про причини неявки суд не повідомив. Відзиву на позовну заяву від відповідача до суду не надходило.
Враховуючи викладене та вимоги ст.ст. 279, 280 ЦПК України, суд вважає за можливе проводити заочний розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, у відсутності не з`явившихся учасників судового процесу та за наявними у справі матеріалами, з ухваленням по справі заочного рішення.
Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані у справі докази, керуючись законом, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів
Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.
Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.
Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.
Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані у справі докази, керуючись законом, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що 15.02.2019 року між позивачем та відповідачем укладено договір № 247, на розробку проекту дизайну інтер`єру житлового приміщення і розробку проектно-технічної документації до проекту дизайну.
Відповідачем за договором № 247 від 15.02.2019 року роботи були виконані в повному обсязі.
В подальшому, позивач та відповідач уклав Договір підряду № 235 від 19.07.2019 року (далі по тексту - Договір) на виконання ремонтно-будівельних робіт, відповідно до предмету якого, відповідач брав на себе зобов`язання виконати ремонтно-будівельні роботи з дотриманням діючих технічних умов на ремонт житлових приміщень, згідно кошторису (Додаток 1) та Графіку етапів робіт (Додаток 2).
Відповідно до п. 1.1, 1.2 Договору відповідач зобов`язувався почати виконання робіт 23.07.2019 та закінчити їх 07.11.2019.
Відповідно до п. 6.1. Договору, Договір вступає в силу з моменту його підписання і діє до 31.12.2019.
Згідно п. 2.1 Договору, загальна вартість ремонтно-будівельних робіт, визначена кошторисом склала 362 176,00 грн.
Відповідно до п. 2.2. Договору, Замовник (позивач) зобов`язувався оплатити передплату в день підписання Договору.
Згідно п. 2.3. Договору, сума передплати склала не менше 30% від кошторисної вартості робіт, а саме: 132 176,00 грн.
Відпові дно до п. 2.4. Договору, залишок суми в розмірі 230 000,00 гривен, Замовник (позивач) сплачує рівними частками в 5 етапів, вказаних в Додатках №2, після підписання акту здачі- прийому робіт попереднього етапу.
Позивачем свої зобов`язання за Договором виконані належним чином, сплачено відповідачу передплату: 19.07.2019 в розмірі 132 176,00 грн.; 25.07.2019 в розмірі 46 000,00 грн.; 08.08.2019 в розмірі 46 000,00 грн.; 06.09.2019 в розмірі 46 000,00 грн., згідно підтверджень про внесення передплати за Договором, від 19.07.2019, від 25.07.2019, від 08.08.2019, від 06.09.2019 відповідно.
Загальна сума сплачених відповідачу робіт склала 270 176,00 грн.
Відповідач свої зобов`язання за Договором, виконав частково, так зокрема ним були виконані ремонтно-будівельні роботи по трьом етапам робіт, що підтверджується актами виконаних робіт: від 19.07.2019 (чорнові оздоблювальні роботи, штукатурка стін) на суму 78 870,00 грн.; від 25.07.2019 (електромонтажні роботи, включаючи матеріали) на суму 47 394,00 грн.; від 08.08.2019 (сантехнічні роботи, включаючи матеріали) на суму 55 669,00 грн. Всього актів здачі-прийому виконаних робіт підписано на загальну суму 181 933,00 грн.
Різниця між сплаченою передплатою за ремонтно-будівельні роботи та виконаними і прийнятими ремонтно-будівельними роботами за актами здачі-приймання складає 88 243,00 грн.
Позивач не має спеціальних знань в сфері ремонтно-будівельних робіт, на перший погляд визначити якість робіт було неможливо, тому надані відповідачем акти здачі-приймання були підписані, не зважаючи на те, що як виявилось в подальшому, такі роботи мали істотні недоліки.
Виконані належним чином відповідачем ремонтно-будівельні роботи були оплачені позивачем належним чином, проте відповідач свої зобов`язання за Договором виконав не належним чином та не в повному обсязі, із порушенням строків виконання робіт встановлених Договором.
Згідно п. 3.3. Договору, при неякісному виконанні ремонтно-будівельних робіт Виконавець (відповідач) зобов`язується в найкоротші строки виправити брак за свій рахунок.
Відповідно до п. 3.5. Виконавець (відповідач) несе повну матеріальну відповідальність за нанесення збитку приміщенню сусідів при проведенні робіт, а також за пошкоджені витратні матеріали при виявленні недоліків (дефектів).
Пунктом 3.18 Договору передбачено, що у випадку розбіжностей між Замовником та Виконавцем по якості робіт, Замовник вправі вимагати призначення експертизи, яку він оплачує.
Відповідачем будівельно-ремонтні роботи були виконані не якісно, а решта робіт не була виконана взагалі, а також було порушено строки виконання робіт визначені Договором, 10.01.2020 позивач направив відповідачу Акт невиконаних робіт від 09.01.2020 за Договором із зауваженнями до якості виконаних робіт та з вимогою повернути залишок коштів, отриманий в якості передплати за не виконані ремонтно-будівельні роботи, оскільки фактично відповідач в односторонньому порядку відмовився від виконання Договору та починаючи з жовтня 2019 року не виконував жодних робіт за Договором.
Так як відповіді на направлений Акт невиконаних робіт від відповідача не було отримано, позивач звернувся до експерта, щодо проведення будівельно-технічного експертного дослідження для визначення фактичної вартості не виконаних будівельно-ремонтних робіт за Договором та вартості виконаних не якісно будівельно-ремонтних робіт.
Перед проведенням огляду експертом квартири в якій проводився ремонт, позивачем було направлено запрошення до відповідача 06.02.2020, для участі під час проведення будівельно- технічного експертного дослідження, яке мало відбутись 10.02.2020 року о 15-00.
10.02.2020 для участі у проведенні будівельно-технічного експертного дослідження прибули представники відповідача, один із них був прорабом будівельників, бригади робітників які здійснювали ремонт, інший представився юрисконсультом підприємства.
Згідно висновку будівельно-технічного експертного дослідження від 20.02.2020: вартість не виконаних робіт з ремонту квартири АДРЕСА_1 згідно договору підряду №235 від 19.07.2019 та кошторису до нього, становить 220 686,00 грн.; вартість виконаних неякісно робіт з ремонту квартири АДРЕСА_1 згідно договору підряду №235 від 19.07.2019 та кошторису до нього, становить 60 446,00грн.
Крім того, п. 3.21 Договору передбачено, що у випадку порушення сторонами строків виконання зобов`язань за Договором, винувата сторона відшкодовує іншій стороні неустойку в розмірі 0,3% ціни Договору за кожний день прострочення, але не більше 10% від загальної вартості робіт за даним Договором.
Відповідно до п. 1.1, 1.2 Договору, відповідач повинен був виконати роботи в строк до 07.11.2019, проте, свої зобов`язання не виконав, загальний строк прострочення складає 133 дні.
Розмір неустойки складає: 362176,00 / 1000 x 3% = 0,3% неустойки від ціни Договору = 1086,52 грн. - розмір неустойки за 1 день; 1086,52 грн. х 133 дні = 144 507,18 грн.
Оскільки зазначена сума більша ніж 10% від загальної вартості робіт за даним Договором, розраховуємо неустойку в розмірі 10% від загальної вартості робіт за даним Договором.
Розрахунок: 362 176,00 / 100 х 10% = 36 217,60 грн. (неустойка в розмірі 10% від загальної вартості робіт за Договором).
Відповідно до ч. 1 ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума aбo інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.
Згідно ч. 1 ст. 550 ЦК України, право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання.
Відповідно ст. 638 ЦК України передбачено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Відповідно до ч. 1 ст. 628 ЦК України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Згідно із ч. 1 ст. 509 ЦК України - зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України підписанням договору сторонами досягнуто домовленість щодо встановлення цивільних прав та обов`язків.
Стаття 629 ЦК України передбачає, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Оскільки сторони уклали договір, вони набули взаємних прав та обов`язків.
Відповідно до ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно із ч. 1 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.
Так у ч. 1 ст. 843 ЦК України зазначено, що у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення.
Відповідно до ч. 1 ст. 844 ЦК України ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі. Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником.
Відповідно до ч. 3 ст. 865 ЦК України до відносин за договором побутового підряду, не врегульованих цим Кодексом, застосовується законодавство про захист прав споживачів.
Згідно із ч. 2 ст. 873 ЦК України робота оплачується замовником після її остаточного передання підрядником. За згодою замовника робота може бути ним оплачена при укладенні договору побутового підряду шляхом видачі авансу або у повному обсязі.
За умовами ст. 857 Цивільного кодексу України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові.
Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.
Згідно з ч. З ст. 849 Цивільного кодексу України якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника.
Відповідно до ч. 3 ст. 858 Цивільного кодексу України, якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків.
Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим.
Якщо значну частину обсягу послуги чи робіт (понад сімдесят відсотків загального обсягу) вже було виконано, споживач має право розірвати договір лише стосовно частини послуги або робіт, що залишилася.
Згідно із ч. 2, 3 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» якщо під час виконання робіт (надання послуг) стане очевидним, що їх не буде виконано з вини виконавця згідно з умовами договору, споживач має право призначити виконавцю відповідний строк для усунення недоліків, а в разі невиконання цієї вимоги у визначений строк - розірвати договір і вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення недоліків третій особі за рахунок виконавця.
У разі виявлення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) споживач має право на свій вибір вимагати: 1) безоплатного усунення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) у розумний строк; 2) відповідного зменшення ціни виконаної роботи (наданої послуги); 3) безоплатного виготовлення іншої речі з такого ж матеріалу і такої ж якості чи повторного виконання роботи; 4) відшкодування завданих йому збитків з усуненням недоліків виконаної роботи (наданої послуги) своїми силами чи із залученням третьої особи; 5) реалізації інших прав, що передбачені чинним законодавством на день укладення відповідного договору. Зазначені вимоги підлягають задоволенню у разі виявлення недоліків під час приймання виконаної роботи (наданої послуги) або під час її виконання (надання), а в разі неможливості виявлення недоліків під час приймання виконаної роботи (наданої послуги) - протягом гарантійного чи іншого строку, встановленого договором, чи протягом двох років з дня прийняття виконаної роботи (наданої послуги) у разі відсутності гарантійного чи іншого строку, встановленого законодавством або договором.
За приписами ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору, цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором. Якщо внаслідок прострочення боржника виконання зобов`язання втратило інтерес для кредитора, він може відмовитися від прийняття виконання і вимагати відшкодування збитків (ч. 1 ст. 612 ЦК України).
У разі порушення зобов`язання однією стороною друга сторона має право частково або в повному обсязі відмовитися від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом (ч. 1 ст. 615 ЦК України).
Ч. 2 ст. 849 ЦК України передбачено право замовника відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим.
Право відмовитись від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків у випадку, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим, споживачеві гарантовано нормою ч. 1 ст. 10 Закону України "Про захист прав споживачів".
Згідно ч. 2 ст. 852 ЦК України, за наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків Замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.
У строк, визначений договором підряду від 19.07.2019 року №235, відповідач не виконав обумовлені Договором роботи.
З огляду на викладене вище, позовні вимоги позивача ґрунтується на нормах матеріального права та позивач має право на відшкодування за рахунок відповідача збитків завданих внаслідок неякісного виконання робіт з ремонту квартири АДРЕСА_1 згідно договору підряду №235 від 19.07.2019 року, а також неустойку внаслідок порушення строків виконання зобов`язання, та позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Разом з тим, відповідачем суду не надано жодних належних та допустимих доказів в заперечення позовних вимог, не здобуто таких доказів і в ході судових засідань.
Повно та всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши зібрані у справі докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ґрунтуються на вимогах закону, обставини справи підтверджені певними засобами доказування, а тому позовну заяву необхідно задовольнити.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, отже з відповідача слід стягнути витрати по сплаті судового збору в розмірі 1 809,07 грн. та судові витрати 17 000,00 грн. за проведення експертного дослідження.
Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 3 ст. 133 та ч. 1-3 ст. 137 ЦПК України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи. До витрат, пов`язаних із розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Разом з тим, ч. 2 ст. 137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
У відповідності до ч. ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Згідно з ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду
Статтею 30 ч. 3 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» визначає, що при встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.
Судом встановлено, що 11.01.2019 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 було укладено договір про надання правової допомоги № 11-01.
Відповідно до п. 1 додатку № 1 до договору про надання правової допомоги № 11-01 від 11.01.2020 сторони домовились, що вартість послуг (гонорар) адвоката за договором про надання адвокатських послуг становить 12 000,00 грн.
Відповідно до п. 2 додатку № 1 до договору про надання правової допомоги № 11-01 від 11.01.2020 оплата послуг адвоката здійснюється на умовах 100% попередньої оплати.
Зважаючи на викладене, враховуючи характер виконаної представником позивача роботи, принципи співмірності та розумності судових витрат, критерій реальності адвокатських витрат, а також розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи, суд вважає за необхідне стягнути розмір витрат на професійну правничу допомогу в сумі 12 000,00 грн.
Керуючись ст.ст. 4, 12-13, 78-81, 133, 137, 258, 259, 264, 265, 268, 280-281, 284, 289, 352-355 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «МОЗИР-ОКТАН», третя особа- ОСОБА_2 про захист прав споживача, стягнення грошових коштів - задовольнити.
На рішення суду позивачем може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: