Житомирський апеляційний суд
Справа №278/3028/21 Головуючий у 1-й інст. Татуйко Є. О.
Категорія 39 Доповідач Трояновська Г. С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2021 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Трояновської Г.С.,

суддів: Миніч Т.І., Павицької Т.М.,

за участі секретаря судового засідання Ляшук М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі цивільну справу № 278/3028/21 за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Житомирської області Волкової Євгенії Олегівни, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_2 про визнання недійсними електронних торгів, визнання недійсними протоколу електронних торгів та акту про реалізацію предмета іпотеки, третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору - АТ «ОТП Банк»

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Житомирського районного суду Житомирської області від 05 жовтня 2021 року, постановлену під головуванням судді Татуйко Є.О. у м. Житомирі,

в с т а н о в и в:

У жовтні 2021 року ОСОБА_1 подав заяву про забезпечення позову у зазначеній справі шляхом накладення арешту на об`єкт незавершеного будівництва з відсотком готовності 48% та земельну ділянку з кадастровим номером :03:001:0006, площею 0,5 га, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , посилаючись на те, що невжиття таких заходів забезпечення позову істотно ускладнить ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, призведе до виникнення між сторонами у справі конфліктних ситуацій.

Ухвалою Житомирського районного суду Житомирської області від 05 жовтня 2021 року у задоволенні заяви відмовлено.

Не погодившись із вказаною ухвалою, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить ухвалу скасувати та постановити нове судове рішення, яким заяву про забезпечення позову задовольнити.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що відповідно до змісту позовної заяви предметом позову є скасування результатів електронних торгів щодо об`єкту незавершеного будівництва та земельної ділянки площею 5000 кв. м., що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_1 . Тобто даний спір за своєю сутністю є спором щодо права відповідача на спірне майно та відновлення порушених прав позивача на це майно.

Таким чином, позивач ОСОБА_1 має цілком обґрунтоване припущення, що невжиття відповідних заходів забезпечення позову може призвести до відчуження об`єктів нерухомого майна переможцем торгів, що, безумовно, утруднить виконання можливого рішення суду про визнання недійсними електронних торгів, визнання недійсними протоколу електронних торгів та акту про реалізацію предмет іпотеки. Тому без вжиття запропонованих позивачем заходів забезпечення позову може бути істотно ускладнено ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

У відзиві на апеляційну скаргу представник приватного виконавця ОСОБА_3 адвокат Сікорська О.А. просить відмовити у її задоволенні.

Вважає, що забезпечення позову у даній справі є недоречним, оскільки унеможливить стягнення заборгованості із боржника та позбавить стягувача можливості повернути кошти, що були надані боржнику.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_2 адвокат Касянчук С.В. просить відмовити у її задоволенні. Доводи поданого відзиву зводяться до того, що вжиття заходів забезпечення позову запропонованих ОСОБА_1 позбавлять відповідача ОСОБА_2 можливості зареєструвати за собою придбане на електронних торгах нерухоме майно.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції відповідно до положень ст.367 ЦПК України, колегія суддів апеляційного суду вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.

Згідно з частиною першою статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до частини другої статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно зі статтею 150 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися в тому, що між сторонами виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Необхідність застосування заходів забезпечення має визначатися фактичними обставинами справи, які свідчитимуть про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Така правова позиція щодо вирішення питання про співмірність забезпечення позову викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року в справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року в справі № 753/22860/17 (провадження № 14-88цс20) зазначено, що «умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача».

Отже, застосовуючи заходи забезпечення позову, суди повинні перевірити відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, яка звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками цього судового процесу (постанова Верховного Суду від 02 липня 2020 року у справі № 657/1211/19).

Предметом даного позову є визнання недійсними електронних торгів, визнання недійсними протоколу електронних торгів та акту про реалізацію предмета іпотеки - об`єкту незавершеного будівництва з відсотком готовності 48% та земельної ділянки з кадастровим номером :03:001:0006, площею 0,5 га, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

Факт належності спірного нерухомого майна ОСОБА_1 підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 04.10.2021.

Вважаючи, що існує реальна можливість невиконання рішення суду у разі задоволення вказаних вище позовних вимог, позивач звернувся до суду із заявою про забезпечення позову.

При цьому, негативним наслідком незабезпечення позову про визнання недійсними електронних торгів, визнання недійсними протоколу електронних торгів та акту про реалізацію предмета іпотеки є можливість державної реєстрації покупцем за собою згаданого вище нерухомого майна та подальше його відчуження.

Тому у випадку набрання законної сили можливим рішенням суду про задоволення заявлених у цій справі позовних вимог, примусове виконання рішення суду може бути утруднено або визнано неможливим у зв`язку з відчуженням рухомого майна третім особам.

Отже, колегія суддів, порівнявши негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову (накладення арешту на нерухоме майно) із тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів (майно може бути відчужене), з урахуванням законного інтересу, за захистом якого заявник звернувся до суду, та майнових наслідків забезпечення позову, вважає, що вказані заходи забезпечення позову є співмірними із заявленими позивачем вимогами, оскільки обмежує відповідача лише у реєстрації та розпорядженні нерухомим майном до вирішення спору по суті та ухвалення рішення у справі, а відтак заява ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову підлягає задоволенню.

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини право на суд, захищене статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, було б ілюзорним, якби національна правова система Високої Договірної Сторони дозволяла, щоб остаточне, обов`язкове для виконання судове рішення залишалося невиконаним на шкоду будь-якій зі сторін (див. рішення у справі «Горнсбі проти Греції» (Hornsby v. Greece), від 19березня 1997 року, п. 40, Reports of Judgments and Decisions 1997-II).

Із урахуванням цього, будь-яке можливе забезпечення позову, у випадку найменшої загрози його невиконання, є виправданим, якщо занижує поріг легітимного сподівання особи на захист свого порушеного права, і є законним, необхідним та збалансованим із правами усіх сторін спору.

При цьому колегія суддів зазначає, що обставини викладені в заяві про забезпечення позову вказують на наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування заходів забезпечення позову.

Колегія апеляційного суду звертає увагу, що забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

Виходячи із наведеного, суд приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції постановлена із порушенням норм процесуального законодавства, а тому підлягає скасуванню та постановлення нового судового рішення про задоволення вимог заяви.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367-368, 374, 376, 381-384, 390, 391 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Житомирського районного суду Житомирської області від 05 жовтня 2021 року скасувати, ухвалити нове судове рішення.

Забезпечити позов шляхом накладення арешту на об`єкт незавершеного будівництва з відсотком готовності 48% та земельну ділянку з кадастровим номером :03:001:0006, площею 0,5 га, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 ,

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Повний текст постанови складено 10.12.2021.

Головуючий Судді