провадження № 2/752/7824/21
УХВАЛА

02.12.2021 року Голосіївський районний суд м. Києва

в складі судді Чередніченко Н.П.

з участю секретаря Шевчук М.Ю.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав

В жовтні 2021 року до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод щодо участі у вихованні та вільного спілкування з дитиною батьком, який проживає окремо.

Відповідач в судовому засіданні просив прийняти зустрічний позов до розгляду з первісним позовом.

Представник позивача в судовому засіданні заперечував щодо прийняття зустрічного позову, зазначаючи про пропуск відповідачем встановлених строків для подачі зазначеного позову, а також недоцільність його розгляду з первісними позовними вимогами.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився. Суду подав клопотання про розгляд справи без його участі.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе розглянути питання щодо можливості прийняття зустрічного позову до розгляду за наведеної явки сторін.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, вважає за необхідне відмови у прийнятті зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом за наступних підстав.

За змістом ст. 49 ЦПК України, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до положень ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Судом встановлено, що в липні 2021 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до відповідача ОСОБА_2 третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 06.07.2021 року, у справі було відкрито провадження та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Копію ухвали було направлено сторонам для відома, а також 11.08.2021 року відповідач ОСОБА_2 ознайомився із матеріалами справи, про що свідчить відповідна заява, яка міститься в матеріалах справи.

30.08.2021 року до суду від відповідача надійшов відзив на позов.

18.10.2021 року до суду відповідачем ОСОБА_2 було подано зустрічну позовну заяву.

З огляду на викладене, та те, що відповідач мав достатньо часу для подачі зустрічного позову у визначені цивільно-процесуальним законом та ухвалою судді про відкриття провадження строки, однак, подав зустрічний позов після майже двох місяців з дня ознайомлення із матеріалами справи, та після подачі відзиву на позов, а відтак суд вважає, що відповідачем були пропущені процесуальні строки на вчинення зазначеної процесуальної дії.

Крім того, суд вважає, що зустрічний позов не підлягає прийняттю до спільного розгляду із первісним позовом, враховуючи наступне.

Відповідно до положень ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

За змістом ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" від 28.10.1998 року та "Круз проти Польщі" від 19 червня 2001 року.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Згідно зі ст. 189 ЦПК України, підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі, а відповідно до ст. 210 ЦПК України, суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

На думку суду, прийняття зустрічного позову до спільного розгляду із первісним позовом в даному випадку призведе до невиправданого порушення строків розгляду за правилами загального позовного провадження, а також слід зазначити про те, що спільний розгляд первісного позову і зустрічного позову, є недоцільним ще і тому, що їх об`єднання істотно розширить предмет доказування та призведе до затягування розгляду первісного позову по суті.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що відповідачем пропущено строк для подачі зустрічного позову, останній, було подано після подачі відзиву у справі, та вирішення питання про прийняття до провадження зустрічного позову є правом суду, а не його обов`язком, а відтак суд вважає, що спільний розгляд первісного та зустрічного позову є недоцільним, оскільки, це призведе до порушення принципів оперативності та своєчасності розгляду справи і невиправдано ускладнить судовий розгляд, а тому в прийнятті зустрічного позову слід відмовити.

На підставі викладеного, та керуючись ст.ст. 2, 11, 49, 193, 275, 353-355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У прийнятті зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод щодо участі у вихованні та вільного спілкування з дитиною батьком, який проживає окремо, поданого в рамках розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав, - відмовити.

Повернути зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод щодо участі у вихованні та вільного спілкування з дитиною батьком, який проживає окремо, та роз`яснити, що відмова у прийнятті зустрічної позовної заяви не позбавляє його права звернутися із зазначеним позовом в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили негайно і може бути оскаржена до Киїського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Апеляційна скарга подається через Голосіївський районний суд м. Києва або безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Головуючий Н.П. Чередніченко