Справа № 282/1303/21
Провадження № 2/282/273/21
У Х В А Л А

Іменем України

16 грудня 2021 року

смт.Любар

Любарський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді - Носача В.М.,

при секретарі судового засідання - Поварчук Н.В.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Любарського районного суду перебуває вищевказана цивільна справа.

Позивач у засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялась вчасно та належним чином, в позовній заяві просила справу слухати за її відсутності.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлялась вчасно та належним чином. Подав до суду клопотання про надання сторонам строку на примирення, яке мотивоване тим, що він вживає заходи щодо примирення з дружиною, від шлюбу мають малолітнього сина, бажає зберегти сім`ю. Розгляд справи просив проводити за його відсутності.

У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, у зв`язку із розглядом справи за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до положень статті 112 Сімейного кодексу України (далі - СК України) при вирішенні питання про розірвання шлюбу суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Одночасно згідно статті 111 СК України, суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя, і це не випадково, оскільки такі питання можуть вирішуватися виключно у процесі розгляду конкретної справи.

Важливою особливістю справ про розірвання шлюбу є те, що суд з урахуванням усіх фактичних обставин може відкласти розгляд справи та призначити подружжю строк для примирення, як це визначено частиною сьомою статті 240 ЦПК України.

Отже, шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя, збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. З цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

А тому надання додаткового строку для примирення є виключно правом суду, а не його обов`язком.

Такого правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 30.05.2019 у справі № 442/6319/16-ц.

Враховуючи обставини справи, та те, що сторони мають малолітнього сина, відповідач не бажає розривати шлюб, суд вважає необхідним надати сторонам строк для примирення терміном один місяць.

Відповідно до п.4 ч. 1 ст. 251 ЦПК України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 258-261, 353 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_2 про надання строку на примирення задовольнити.

Надати сторонам по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу строк для примирення тривалістю один місяць, а саме: до 17.01.2022.

Провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу зупинити до закінчення строку для примирення, тобто до 11 години 00 хвилин 17 січня 2022 року.

Апеляційну скаргу на ухвалу суду може бути подано до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя В.М. Носач