Ухвала

21 вересня 2021 року

м. Київ

справа № 461/4020/19

провадження № 61-11067ск21

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Яремка В. В. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Погрібного С. О.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Львівського апеляційного суду від 13 травня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Урумова Жанна Михайлівна, про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права власності та за зустрічним позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Урумова Жанна Михайлівна, про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

07 липня 2021 року ОСОБА_1 , із застосуванням засобів поштового зв`язку звернулась до Верховного Суду із касаційною скаргою на зазначене судове рішення.

Ухвалою Верховного Суду від 23 липня 2021 року поновлено строк на касаційне оскарження, водночас касаційну скаргу залишено без руху з підстав невідповідності касаційної скарги вимогам пункту 5 частини другої статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) щодо зазначення підстав касаційного оскарження, передбачених статтею 389 цього Кодексу та несплати судового збору.

На виконання ухвали про залишення касаційної скарги без руху у встановлений строк заявниця подала уточнену касаційну скаргу та клопотання про звільнення від сплати судового збору, мотивуючи його тим, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу, а отже, відповідно до статті 136 ЦПК України є підстави для звільнення від сплати судового збору.

На підтвердження цих обставин заявниця надала: відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків ДПС України про суми виплачених доходів про те, що за період з 01 січня 2019 року до 31 грудня 2020 року інформації про доходи ф/о в ЦБД ДРФО відсутні; довідку Личаківського відділу обслуговування громадян у м. Львові від 05 березня 2020 року № 1525 про те, що раніше ОСОБА_1 пенсія не призначалась та на день видачі цієї довідки за призначенням будь-якого виду пенсії не зверталась; інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта про відсутність відомостей про наявність майна.

Відповідно до статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строку у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Ураховуючи той факт, що розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання касаційної скарги, становить 19 210 грн, з наданих доказів випливає, що заявниця не має будь-яких доходів, заявлене клопотання про звільнення від сплати судового збору підлягає задоволенню.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справах: «Kniat v. Poland» (Княт проти Польщі) від 26 липня 2005 року; «Jedamski and Jedamska v. Poland» (Єдамскі та Єдамска проти Польщі) від 26 липня 2005 року).

Водночас у рішенні у справі «Kreuz v. Poland» (Креуз проти Польщі) від 19 червня 2001 року ЄСПЛ констатував, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдавати шкоди суті цього права, та має переслідувати законну мету.

Касаційна скарга за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 ЦПК України.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанови суду апеляційної інстанції є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

У касаційній скарзі, обґрунтовуючи неправильність застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, заявниця, в аспекті підстав та випадків касаційного оскарження, посилається на:

неврахування висновків, викладених у постановах: Верховного Суду України від 23 вересня 2015 року № 6-1026цс15; Верховного Суду від 30 червня 2020 року у справі № 562/408/16-ц, від 09 вересня 2020 року у справі № 400/936/18, від 27 березня 2019 року у справі № 354/693/17-ц, від 21 лютого 2019 року у справі № 202/5224/17, від 15 серпня 2019 року у справі № 588/350/15, від 18 березня 2020 року у справі № 695/1732/16-ц (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України);

недослідження зібраних у справі доказів (пункт 1 частини третьої статті 411 ЦПК України);

необґрунтоване відхилення клопотання про витребування дослідження або огляд доказів або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи (пункт 3 частини третьої статті 411 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Судом не встановлено наявності достатніх й обґрунтованих підстав для повернення касаційної скарги, а так само відмови у відкритті касаційного провадження.

Отже, є підстави для відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 та витребування матеріалів справи.

Згідно з частиною восьмою статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу. Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Підставами відкриття касаційного провадження є підстави, передбачені пунктами 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України пунктами 1, 3 частини третьої статті 411 цього Кодексу.

Матеріали цивільної страви витребувані ухвалою Верховного Суду від 20 серпня 2020 року про відкриття касаційного провадження у цій справі за касаційною скаргою ОСОБА_6 на постанову Львівського апеляційного суду від 13 травня 2021 року.

На підставі наведеного та керуючись статтями 136, 389, 392, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задовольнити.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Львівського апеляційного суду від 13 травня 2021 року.

Відкрити касаційне провадження у справі за касаційною скаргою ОСОБА_1 .

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк до 20 вересня 2021 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Яремко

І. Ю. Гулейков

С. О. Погрібний