Справа № 204/9585/21
Провадження № 2/204/2746/21
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

10 грудня 2021 року суддя Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська Дубіжанська Т.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Дочірнього підприємства «Дніпропетровський Облавтодор» відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України», треті особи Східний офіс державної аудиторської служби України, Відділ поліції № 6 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області про встановлення факту перебування у трудових відносинах, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення не виплаченої заробітної плати та вихідної допомоги, -

ВСТАНОВИВ:

3 грудня 2021 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Дочірнього підприємства «Дніпропетровський Облавтодор» відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України», треті особи Східний офіс державної аудиторської служби України, Відділ поліції № 6 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області про встановлення факту перебування у трудових відносинах, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення не виплаченої заробітної плати та вихідної допомоги.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами вважаю, що вона не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Статтею 175 ЦПК України визначено вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч. 8 ст. 14 ЦПК України, особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Частиною 8 статті 43 ЦПК України встановлено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Так, зазначену позовну заяву про встановлення факту перебування у трудових відносинах, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення не виплаченої заробітної плати та вихідної допомоги було направлено в електронному вигляді.

Пунктом 15.1 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Відповідно до п.15.15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України, Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

У номері «Голос України» (№ 42 (7048) від 01.03.2019) опубліковано повідомлення про відкликання ДСА України оголошення, опублікованого в газеті «Голос України» (№ 229 (6984) від 01.12.2018) щодо створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Станом на грудень 2021 року Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система у повноцінному режимі не функціонує, а тому відсутня можливість зареєструвати офіційні електронні адреси в цій системі та подати процесуальні документи в електронній формі за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», що передбачено ч. 8 ст. 14 ЦПК України.

Враховуючи викладене, до початку функціонування в Україні Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи всі документи мають подаватися до суду в паперовому вигляді, а письмові заяви повинні мати власноручний підпис заявника.

З огляду на викладене вважаю, що позовна заява не є належним чином оформленою та подана до суду не у відповідності до вимог цивільного процесуального закону, який діє на час подачі позовної заяви, оскільки не підписана позивачем або його представником.

Також, відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Однак, ч. 2 ст. 177 ЦПК України, передбачено, що правила цієї статті щодо подання копій документів не поширюються на позови, що виникають з трудових правовідносин. Отже, позивач повинен долучити до позовної заяви копії доданих до неї документів в одному примірнику тільки для суду.

Також, згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач до позовної заяви не додала документи, що підтверджують сплату судового збору.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Станом на 1 січня 2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2 270 грн.

У позовній заяві позивачем заявлено п`ять позовних вимог немайнового характеру та позовні вимоги майнового характеру (про стягнення не виплаченої заробітної плати та вихідної допомоги).

Від сплати судового збору за позовними вимогами про стягнення не виплаченої заробітної плати позивач звільнений на підставі п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», згідно якої від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Однак, за позовними вимогами майнового характеру про стягнення вихідної допомоги у розмірі 981 826 грн. 57 коп. позивач від сплати судового збору не звільнений та повинен сплачувати його на загальних підставах, оскільки вихідна допомога та середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні (зокрема, і за час затримки виплати такої допомоги) не належать до структури заробітної плати, тобто не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є іншою заохочувальною чи компенсаційною виплатою, що входить до такої структури (постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 910/4518/16 (пункт 34); від 26 червня 2019 року у справі № 761/9584/15-ц (пункт 60)).

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір справляється у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, за позовними вимогами майнового характеру про стягнення вихідної допомоги у розмірі 981 826 грн. 57 коп. позивач має сплатити судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, тобто 9 818 грн. 26 коп.

Крім того, відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, позивач має також сплачувати судовий збір за п`ять позовних вимог немайнового характеру про встановлення факту перебування у трудових відносинах та зобов`язання вчинити певні дії.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір справляється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, за кожну позовну вимогу немайнового характеру (заявлено п`ять позовних вимог немайнового характеру) позивач має сплатити судовий збір у розмірі по 908,00 грн. за кожну вимогу, тобто 4 540 грн. (908 грн. х 5 = 4 540 грн.).

Отже, загальний розмір судового збору, який мав би сплатити позивач за звернення до суду з даним позовом, становить 14 358 грн. 26 коп. (4 540 грн. + 9 818 грн. 26 коп. = 14 358 грн. 26 коп).

Оплату судового збору слід здійснювати на рахунок за наступними реквізитами:

«Отримувач коштів - УК у Чечелівському районі м. Дніпра/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача UA0004632, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу: Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська (назва суду, де розглядається справа)».

У доданому до позовної заяви клопотанні про звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 просила звільнити її від сплати судового збору, посилаючись на те, що її майновий стан не дозволяє сплатити судовий збір, вона не працевлаштована, а також має дитину з інвалідністю а предметом позову э захист її трудових прав.

Розглянувши клопотання позивача про звільнення її від сплати судового збору приходжу до висновку, що воно підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майнове положення сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

У частині 3 статті 136 ЦПК України, визначено, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

У частині 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Однак, позивачем перед судом не доведено та належним чином не обґрунтовано наявності обставин, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», для звільнення позивача від сплати судового збору за всіма заявленими ним позовними вимогами.

З наданого позивачем Корінця медичного висновку № 10 на дитину (підлітка) інваліда з дитинства в віці до 18 років від 14 квітня 2015 року, виданого на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вбачається, що він дійсний до 14 квітня 2020 року, а тому не може бути прийнятий судом у якості належного доказу. У зв`язку з наведеним суд не бере до уваги та відхиляє посилання позивача на п. 9 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» як на підставу для звільнення від сплати судового збору.

Достовірних та достатніх доказів на підтвердження того, що позивач знаходиться в скрутному матеріальному становищі матеріали справи також не містять, як не доведено і того, що позивач інших доходів, крім соціальної допомоги на дитину інваліда, не має.

При цьому, можливість зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати є правом, а не обов`язком суду.

Однак, враховуючи те, що предметом позову є захист трудових прав позивача та взаємопов`язаність (однорідність) заявлених позовних вимог немайнового характеру, вважаю за можливе звільнити позивача від сплати судового збору по трьом з п`яти взаємопов`язаним між собою позовним вимогах немайнового характеру, на загальну суму 2 724,00 грн. (3 х 908,00 грн. = 2 724,00 грн.), та враховуючи ціну позову за позовними вимогами майнового характеру слід також звільнити позивача від сплати половини судового збору за цими позовними вимогами на загальну суму 4 909 грн. 13 коп. (9 818 грн. 26 коп. / 2 = 4 909 грн. 13 коп.), а отже клопотання ОСОБА_1 підлягає частковому задоволенню.

За таких обставин, за звернення до суду з даним позовом позивач зобов`язана сплатити судовий збір у загальному розмірі 6 725 грн. 13 коп. (908 грн. + 908 грн. + 4 909 грн. 13 коп. = 6 725 грн. 13 коп.).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, вважаю за необхідне надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків, з метою приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а саме: надати до суду позовну заяву підписану позивачем або його представником та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб; сплатити судовий збір на розрахунковий рахунок суду у встановленому розмірі та надати суду оригінали відповідних документів, що підтверджують сплату судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір»,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дочірнього підприємства «Дніпропетровський Облавтодор» відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України», треті особи Східний офіс державної аудиторської служби України, Відділ поліції № 6 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області про встановлення факту перебування у трудових відносинах, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення не виплаченої заробітної плати та вихідної допомоги залишити без руху і надати строк для усунення недоліків до 18 січня 2021 року, але не пізніше десяти днів з моменту отримання ухвали для усунення недоліків.

У випадку не усунення недоліків у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О. Дубіжанська