Справа № 206/3255/21
Провадження № 2/206/1141/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.12.2021 Самарський районний суд м. Дніпропетровська

у складі:

головуючий суддя Маштак К.С.,

за участю:

секретаря судового засідання Різниченко Я.М.,

представника позивача Васюти К.С.

розглянувши у судовому засіданні в залі суду у м. Дніпрі заяву представника позивача Васюти К.С. про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Спектрум Ессетс» до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Румянцева Ірина Олексіївна про визнання права вимоги, визнання нерухомого майна іпотечним та поновлення первинних записів про реєстрацію іпотеки та обтяження забороною нерухомого майна,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Самарського районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Спектрум Ессетс» до ОСОБА_1 , третя особа: привтаний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Румянцева Ірина Олексіївна про визнання права вимоги, визнання нерухомого майна іпотечним та поновлення первинних записів про реєстрацію іпотеки та обтяження забороною нерухомого майна.

28.07.2021 представником позивача подано до суду позовну заяву з додатками.

Ухвалою судді від 29.07.2021 позовну заяву залишено без руху та на виконання вимог суду представником позивача подано уточнену позовну заяву.

01.09.2021 відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 04.10.2021.

04.10.2021 підготовче судове засідання відкладено на 01.11.2021 у зв`язку з неявкою відповідача.

01.11.2021 підготовче судове засідання було відкладено на 12.11.2021.

12.11.2021 підготовче судове засідання було відкладено на 26.11.2021.

12.11.2021 на адресу суду від представника позивача надійшло клопотання про витребування матеріалів нотаріальної справи.

16.11.2021 на адресу суду від третьої особи приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу Румянцевої І.О. надійшли письмові пояснення та заява про розгляд справи без її участі.

26.11.2021 від представника позивача до канцелярії суду надійшла заява про відкладення розгляду справи.

26.11.2021 судом задоволено клопотання представника позивача про витребування копії матеріалів нотаріальної справи, закінчено підготовчі дії, закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 10.12.2021.

29.11.2021 від представника позивача на адресу суду надійшла заява про виправлення описки у позовній заяві.

10.12.2021 від представника позивача до канцелярії суду надійшла заява про зміну предмету позову з додатками.

Представник позивача у судовому засіданні просила прийняти заяву про зміну предмету позову у даній цивільній справі.

Вислухавши представника позивача, ознайомившись із заявою представника позивача про зміну предмету позову, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява з додатками представника позивача про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Спектрум Ессетс» до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Румянцева Ірина Олексіївна про визнання права вимоги, визнання нерухомого майна іпотечним та поновлення первинних записів про реєстрацію іпотеки та обтяження забороною нерухомого майна підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Так, згідно зі ст. 129 Конституції України одними з основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Отже, ідея справедливого судового розгляду передбачає здійснення судочинства на засадах рівності та змагальності сторін.

Одним з елементів верховенства права є дотримання прав людини, зокрема права сторони спору на представлення її позиції та права на справедливий судовий розгляд.

Рівність сторін передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу та докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента.

Відповідно до ч. 1 ст. 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Згідно ч. 3 ст. 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Так, представник позивача звернулась до суду з позовною заявою 28.07.2021, в прохальній частині якої зазначила про те, що просить визнати за позивачем право вимоги та права іпотекодержателя за договором іпотеки № 014/3729/2/11590/1 від 14.03.2008, який зареєстрований в реєстрі № 1335 приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Румянцевою І.О. оформленого на підставі кредитного договору № 014/3729/2/11590 від 14.03.2008, а саме житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 та поновити первинні записи про реєстрацію іпотеки та обтяження забороною нерухомого майна згідно договору іпотеки № 014/3729/2/11590/1 від 14.03.2008, який зареєстрований в реєстрі № 1335 приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Румянцевою І.О. оформленого на підставі кредитного договору № 014/3729/2/11590 від 14.03.2008, а саме житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 .

Окрім цього, представник позивача на виконання вимог ухвали судді від 29.07.2021 подала до суду уточнену позовну заяву прохальна частина якої залишилась без змін, а саме: визнати за позивачем право вимоги та права іпотекодержателя за договором іпотеки № 014/3729/2/11590/1 від 14.03.2008, який зареєстрований в реєстрі № 1335 приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Румянцевою І.О. оформленого на підставі кредитного договору № 014/3729/2/11590 від 14.03.2008, а саме житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 та поновити первинні записи про реєстрацію іпотеки та обтяження забороною нерухомого майна згідно договору іпотеки № 014/3729/2/11590/1 від 14.03.2008, який зареєстрований в реєстрі № 1335 приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Румянцевою І.О. оформленого на підставі кредитного договору № 014/3729/2/11590 від 14.03.2008, а саме житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 2 ст. 189 ЦПК України, підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Провадження у справі у загальному порядку було відкрито 01.09.2021 та враховуючи положення ст. 189 ЦПК України, строк підготовчого провадження закінчився 01.11.2021.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 210 ЦПК України, суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Судом встановлено, що жодних заяв чи клопотань від сторін щодо провадження строку підготовчого провадження до суду не надходило, тому 26.11.2021 судом було закінчено підготовчі дії, закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 10.12.2021.

Однак, 10.12.2021 до канцелярії суду від представника позивача надійшла заява про зміну предмету позову з додатками, яка обґрунтована тим, що 29.11.2021 на запит представника позивача від Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська отримано відповідь в якій повідомлено, що по справі 209/560/13-ц розглядався спір між іншими особами і з питань стягнення заборгованості за послуги по обслуговуванню будинку, а не з питань зняття обтяжень з майна за адресою: АДРЕСА_1 . Тобто, представником позивача під час встановлення обставин справи з`ясовано, що скоріше за все запис про державну реєстрацію іпотеки скасовано на підставі підроблених документів. Після припинення іпотеки та обтяження не було здійснено перереєстрації на інших власників, відновити становище, яке існувало до внесення записів про припинення іпотеки та обтяження, можливо лише шляхом скасування записів про припинення іпотеки та обтяження, а також поновлення іпотеки та обтяження.

Із змісту заяви про зміну предмету позову та із доданих до неї додатків, судом встановлено, що представник позивача не обґрунтувала поважність пропущеного строку на подання такої заяви та не долучала клопотання про продовження строків підготовчого провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Слід зазначити, що ЄСПЛ в своїх рішеннях неодноразово порушував питання про те, що суд не може безпідставно поновлювати процесуальні строки.

Так, в рішенні ЄСПЛ «Пономарьов проти України» Суд визначив, що вирішення питання щодо поновлення строку перебуває в межах дискреційних повноважень суду, однак такі повноваження не є необмеженими.

В рішенні ЄСПЛ «Устименко проти України» Судом було наголошено на тому, що безпідставне поновлення процесуальних строків Судом є протиправним, порушує принцип юридичної визначеності та право на справедливий суд.

Так, відповідно до ст. 182 ЦПК України, При розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Згідно ст. 183 ЦПК України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосуб`єктності за відповідним іноземним законом (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо). Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження). Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Крім того, відповідно до ч.ч. 2, 4, 5, 8 ст. 83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Таким чином, представник позивача при звернені до суду мала подати всі наявні докази з поданням позовної заяви, а у разі неможливості подання доказів у встановлений законом строк, обґрунтувати поважність їх несвоєчасного подання.

Крім того, судом встановлено, що відповідно до письмових пояснень третьої особи приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу Румянцевої І.О., відомості про які представнику позивача стало ніби-то відомо лише після закінчення строку підготовчого провадження, є у відкритому доступі і не являються закритими.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого, в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе обов`язки гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в ній, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні від 15.07.2002 у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу практики ЄСПЛ вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів - принцип неприпустимості зловживання правами, у даному конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання стороною позивача наданими правами.

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Також, суд вважає необхідним звернути увагу, що відповідно до ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 222 ЦПК України, суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до обґрунтованого висновку, що заява про зміну предмету позову з додатками надійшла до суду 10.12.2021, тобто з порушенням строку встановленого ч. 3 ст. 49 ЦПК України, заяви про поновлення процесуального строку на звернення із відповідною заявою представником позивача не подано, а тому, така заява підлягає залишенню без розгляду.

Так само щодо заяви представника позивача щодо виправлення описки у позовній заяві, суд вважає необхідним зазначити, що така заява за своєю суттю є заявою про зміну предмету позову, оскільки фактично змінюється номер об`єкту спірного нерухомого майна. В той же час, цивільно-процесуальним законодавством не передбачено шляхом виправлення описки змінювати предмет позову.

Також, в порушення п. 3 ч. 1 ст. 183 ЦПК України, заява представника позивача про виправлення описки не містить номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі. Таким чином, враховуючи положення ч. 4 ст. 184 ЦПК України, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої ст. 183 ЦПК України, повертає її заявнику без розгляду.

Прийняття такої заяви з відповідними додатками до розгляду, призведе до порушення принципу змагальності та поставить в нерівне становище позивача та відповідача.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 353 ЦПК України, ухвали про залишення без розгляду заяви про зміну предмету позову не входить в перелік ухвал, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку, як ухвали суду першої інстанції окремо від рішення суду.

В той же час, відповідно до висновків зроблених Верховним Судом у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду 01.11.2021 по справі № 405/3360/17 зазначено, що якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права) (ч. 9, ст. 10 ЦПК України). Зважаючи на те, що процесуальним наслідком відмови у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог є повернення такої заяви, яка, у свою чергу, може бути оскаржена в апеляційному порядку відповідно до вимог статті 353 ЦПК України, Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що на ухвалу суду про відмову у прийняті заяви про збільшення позовних вимог може бути подана апеляційна скарга окремо від рішення суду.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що дана ухвала підлягає оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 4, 5-13, 44, 49, 83, 126, 127, 183, 184, 189, 210, 222, 258-261, 263, 353 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача Васюти К.С. про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Спектрум Ессетс» до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Румянцева Ірина Олексіївна про визнання права вимоги, визнання нерухомого майна іпотечним та поновлення первинних записів про реєстрацію іпотеки та обтяження забороною нерухомого майна залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Дніпровського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення (ухвали) або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ухвали).

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення у формі ухвали складено 14.12.2021.

Суддя К.С. Маштак