справа № 208/8582/19
№ провадження 2/208/336/21
18 листопада 2021 р. м. Кам`янське
Заводський районний суд міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі: головуючого судді - Івченко Т.П.,
за участю: секретаря судового засідання - Задьори М.І.,
розглянув у відкритому судовому засіданні у місті Кам`янське Дніпропетровської області в порядку спрощеного письмового провадження у місті Кам`янське Дніпропетровської області цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія» до ОСОБА_1 «про стягнення в порядку регресу матеріальної шкоди за виплачене страхове відшкодування»,-
В обґрунтування позовних вимог зазначив, що між Кредитною спілкою «Українська кредитна спілка» (далі за текстом КС «Українська кредитна спілка») в особі голови правління Євтушенко Т.П. та відповідачем було укладено Кредитний договір № 502дм від 27.03.2018 року та 637дм від 11.12.2018 року. Відповідно до умов яких відповідач отримав у тимчасове користування грошові кошти у безготівковій формі з дотриманням вимоги їх повернення та сплати процентів у визначені договором строки у загальному розмірі 18 000 гривень зі сплатою процентів у розмірі 39% річних.
Ухвалою судді Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 16 квітня 2020 року дану справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення сторін.
Представник позивача у судове засідання не з`явився, проте подав заяву, відповідно до змісту якої, останній просить суд розглядати справу у відсутність представника, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, правом на подання відзиву на позов в порядку статті 191 Цивільного процесуального кодексу України не скористався.
Статтею 223 Цивільного процесуального кодексу України визначені наслідки неявки учасника справі у судове засідання.
Зокрема, згідно з частиною 3 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.
Відповідно до частини 2 статті 191 Цивільного процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.
При цьому, відповідно до частини 4 статті 12 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Відповідач, який про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлявся належним чином шляхом надсилання повісток-викликів на останню відому адресу Відповідача, про що в матеріалах справи містяться рекомендовані повідомлення, направлення СМ-повідомлень на мобільний телефон вказаний в позовній заяві, як вбачається з довідок, які містяться в матеріалах справи повідомлення були доставлені аресатові та розміщення дат слухання офіційному веб-сайті Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, в судове засідання не з`явився. Причини неявки останнього суду не відомі. Заяв та клопотань про розгляд справи без його участі або про відкладення судового засідання від відповідача на адресу суду не надходило. У встановлений ухвалою про відкриття провадження у справі строк відзив на позовну заяву відповідачем не поданий.
Відповідач не надала заперечення щодо розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження, не скористалась правом надання відзиву на позовну заяву.
Водночас, оскільки суд надавав можливість учасникам справи реалізувати свої процесуальні права на представництво інтересів у суді та подання доказів в обґрунтування своїх вимог та заперечень, суд не знаходить підстав для чергового відкладення розгляду справи.
Відповідно до ч. 4 ст. 223 Цивільного процесуального кодексу України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи, що у справі маються достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду справи, суд розглядає справу за відсутності відповідача та, зі згоди позивача, ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами.
У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення (частина 4 статті 268 Цивільного процесуального кодексу України).
Суд, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до наступного.
Судом встановлено, що між Кредитною спілкою «Українська кредитна спілка» (далі за текстом КС «Українська кредитна спілка») в особі голови правління Євтушенко Т.П. та відповідачем було укладено Кредитний договори № 502дм від 27.03.2018 року та 637дм від 11.12.2018 року, відповідно до умов яких відповідач отримав у тимчасове користування грошові кошти у безготівковій формі з дотриманням вимоги їх повернення та сплати процентів у визначені договором строки у загальному розмірі 18 000,00 гривень зі сплатою процентів у розмірі 39% річних (14,15,16,17).
02.04.2018 року між КС «Українська кредитна спілка» та ПрАТ «Українська страхова компанія» укладено договір добровільного страхування кредитів № 4 (а.с.24-26) та 03.01.2019 року укладено договір добровільного страхування кредитів № 01 (а.с.27-29), відповідно до п.1.2 яких предметом договорів є майнові інтереси КС «Українська кредитна спілка», що не суперечать закону, пов`язані із матеріальними збитками, які завдані останній внаслідок повного або часткового неповернення позичальником суми кредиту (позики) та (або) відсотків за користування кредитом у встановлені терміни у відповідності до Кредитних договорів.
Згідно із п.1.3 Договорів № 4 та № 01 страховик (ПрАТ «Українська страхова компанія») здійснює страхування кредитного ризику за Кредитними договорами, укладеними між позичальниками пенсіонерами (у т.ч. працюючими) та страхувальником (КС «Українська кредитна спілка»), згідно з Реєстром наданих за звітний період кредитів, що укладені в межах Договору про співробітництво між останньою та позивачем.
Підпунктом 2.1.1. та пунктом 2.1. Договорів № 4 та № 01 встановлено, що страховим випадком за цими договорами по відношенню до конкретних Кредитних договорів, що внесені до Реєстру наданих кредитів, є факт збитків кредитора внаслідок невиконання або неналежного виконання позичальником своїх зобов`язань перед кредитором по поверненню кредиту в строки та в порядку, передбачених укладеним між ними Кредитним договором, внаслідок будь-яких подій. Відповідальність Страховика за страховим випадком виникає у разі, якщо Кредитор не одержав суми трьох будь-яких послідовних платежів, передбачених Кредитним договором протягом 10 (десяти) днів після настання строку сплати третього платежу.
Відповідач свої зобов`язання за кредитними № 502дм від 27.03.2018 року та 637дм від 11.12.2018 року, належним чином не виконував, передбачені кредитним договором щомісячні платежі не здійснював, що вбачається з виписки з рахунку позичальника за вих. № 3709 від 22.11.2019 року (а.с.31) та вих. № 3710 від 23 листопада 2019 року (а.с.32).
У відповідності до п. 5.1 Договорів № 4 та № 01 КС «Українська кредитна спілка» повинна повідомити про настання страхового випадку та направити позивачу заяву про виплату страхового відшкодування з додаванням документів згідно з переліком, визначеним цим договором.
Відповідно до п.5.7 Договорів № 4 та № 01 до ПрАТ «Українська страхова компанія», яке виплатило страхове відшкодування за цим договором, переходить в межах виплаченого страхового відшкодування право вимоги, яке КС «Українська кредитна спілка» має до позичальника згідно з умовами кредитного договору.
Довідкою № 3713 від 22.11.2019 року наданою КС «Українська кредитна спілка», підтверджується сплата 3704,75 гривень, ПрАТ «Українська страхова компанія» страхової виплати за кредитним договором № 502дм від 27.03.2018 року в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_1 (а.с.37).
Відповідно до ст.ст. 525, 526 Цивільного кодексу України (далі за текстом ЦК України) зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або Законом.
Згідно із ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк.
Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Згідно ст. 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. Договором або законом можуть бути встановлені інші види забезпечення виконання зобов`язання.
Статтями 979, 980 ЦК України передбачено, що за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.
Згідно статті 4 Закону України «Про страхування» предметом договору страхування можуть бути майнові інтереси, які не суперечать закону і пов`язані з життям, здоров`ям, працездатністю та пенсійним забезпеченням (особисте страхування); з володінням, користуванням і розпорядженням майном (майнове страхування); з відшкодуванням страхувальником заподіяної ним шкоди особі або її майну, а також шкоди, заподіяної юридичній особі (страхування відповідальності).
Відповідно до ч. 1 ст. 993 ЦК України до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки.
Відповідно до ст. 27 Закону України «Про страхування» до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних затрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за заподіяний збиток.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь ПрАТ «Українська страхова компанія» судовий збір в сумі 1921,00 гривень, сплачений позивачем при зверненні з позовом до суду.
Керуючись вимогами ст.ст. 10, 76, 141, 259, 260, 263-265, ЦПК України, суд, -
Позов Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія» до ОСОБА_1 «про стягнення в порядку регресу матеріальної шкоди за виплачене страхове відшкодування» - задовольнити повністю.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивачем заочне рішення суду може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Відповідачем заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Відповідач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 .
Суддя Івченко Т. П.