ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/8818/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" вересня 2021 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Заставенко М.О., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Першої київської державної нотаріальної контори про зняття арешту з майна,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2021 року до суду надійшла позовна заява, в якій позивач просить зняти арешт з квартири за адресою АДРЕСА_1 , накладений Першою київською державною нотаріальною конторою на підстави ухвали Нарсуду р-н. Ватутінський б/н від 25.02.2000.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України).

Всупереч пункту 5 частини 1 статті 175 ЦПК України, позивачем не викладено обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, не зазначено доказів, що підтверджують вказані обставини. Так, позивач посилається на те, що ухвалою Нарсуду р-н. Ватутінський б/н від 25.02.2000 накладено арешт на квартиру, власником 1/4 якої вона є, однак доказів цього суду позивачем не надано, зокрема і належним чином оформленої копії ухвали, на яку позивач посилається.

Вимогою частини 5 статті 177 ЦПК України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У відповідності до статті 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено : 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази. Суд може витребувати докази також до подання позову як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому статтями 116-118 цього Кодексу. Суд може уповноважити на одержання таких доказів заінтересовану сторону. Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо. (ч. 3 ст. 177 ЦПК України).

Одночасно, всупереч п. 8 ст. 175 ЦПК України, позивачем не наведено перелік доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

Окрім зазначеного, позивачем надано копію свідоцтва про право власності на житло від 25.11.1997 та витяг з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, що не є актуальною інформацією про право власності на квартиру за адресою АДРЕСА_1 , а відтак позбавляє суд встановити коло осіб, що є власниками вказаного нерухомого майна, а отже осіб, на права та обов`язки яких може вплинути рішення суду, або інтереси яких воно може зачіпати.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист.

З рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28.10.1998р. та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001р. вбачається, що право на суд не є абсолютним та воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до положень статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Підсумовуючи все вищевикладене, відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, суд надає позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків, шляхом подання до суду протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали позовної заяви в новій редакції з її копіями відповідно для кількості учасників справи, а разом з нею усі докази, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, разом з їхніми копіями у відповідності до кількості учасників справи.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 187, 353 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Першої київської державної нотаріальної контори про зняття арешту з майна - залишити без руху та надати позивачеві строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення позивачу ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що в разі невиконання вимог ухвали, позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.О.Заставенко