Справа № 396/1251/21
Провадження № 2/396/505/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.09.2021 року м.Новоукраїнка

Суддя Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області Русіна А.А., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Новоукраїнська районна державна нотаріальна контора Кіровоградської області про встановлення факту батьківства та визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулися в суд з позовом до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Новоукраїнська районна державна нотаріальна контора Кіровоградської області про встановлення факту батьківства та визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом.

Позивачі в позовній заяві просили звільнити їх від сплати судового збору, обгрунтовуючи своє клопотання, тим, що за позовні вимоги про визнання права власності на частку житлового будинку, земельних ділянок в порядку спадкування обкладаються судовим збором, розмір якого перевищує 5% річного доходу кожного з позивачів. Позивачка ОСОБА_1 на даний час не працює, доглядає за новонародженою дитиною та згідно відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів, отримала доходи за період 1 кварталу 2020 року по 1 квартал 2021 року у вигляді соціальних виплат у розмірі 5160,00 грн. А позивач ОСОБА_2 не працевлаштований та згідно відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів за період 1 кварталу 2020 року по 1 квартал 2021 року інформація про доходи відсутня, тому вони не мають можливості сплатити судовий збір у даній справі.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні зазначеного клопотання з наступних підстав.

Питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом України "Про судовий збір".

Так, положеннями ст.8 вказаного Закону передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судовому збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно до ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони фізичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Аналогічні роз`яснення містить п.29 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», згідно якого єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

З клопотання вбачається, що у зв`язку з відсутністю коштів позивачі не мають можливості сплатити судовий збір за подання цього позову.

Разом з тим, доказів на підтвердження скрутного майнового стану позивачі суду не надали, а сама по собі відсутність коштів не є підставою для звільнення від сплати судового збору. Докази своєї непрацездатності позивачі також не надавали. Відомостей щодо перебування на утриманні позивачки ОСОБА_1 малолітньої дитини суду не надано.

Надані довідки не можуть свідчити про те, що позивачі не мають інших джерел для існування та забезпечення своїх потреб - зокрема для сплати судового збору (вклади, нерухоме та рухоме майно, з якого отримується дохід, компенсації, сукупний дохід родини, тощо), враховуючи що ціна позову складає 797425,53 грн.

Згідно ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відмова у звільненні від сплати судового збору, відстрочці або розстрочці його сплати не порушує положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (про право на справедливий суд), оскільки не перешкоджає вказаній особі у доступі до суду і не ускладнює його таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права. Судовий збір, його об`єкти та ставки, підстави і порядок сплати, а також умови звільнення від сплати встановлені законом, тобто справляння судового збору переслідує законну мету.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Оскільки суд не наділений повноваженнями звільняти особу від сплати судового збору без будь-яких достатніх правових підстав та, враховуючи, що звільнення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду, приходжу до висновку про відмову у звільненні позивачів від сплати судового збору.

Частиною четвертою статті 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Всупереч вищенаведеному, позивачами не додано до позову доказів сплати судового збору.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з положеннями ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2021 рік» - з 1 січня 2021 року розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу становить 2 270,00 гривень.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір в розмірі 1% ціни позову, але неменше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на дату звернення до суду).

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору встановлюється в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 908 грн.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позивачі у своєму позові вказують ціну позову 797425,53 грн, вимогою позивачів є визнання права вланості на 1/3 частину спадкового майна на кожного, тому позивачам необхідно за дану майнову вимогу сплатити судовий збір 5316,16 грн (7974,25:3), тобто з кожного позивача по 2658,08 грн.

Крім того, позивачі ставлять немайнову вимогу про встановлення факту родинних відносин щодо кожного позивача, у зв`язку з чим позивачам за дану вимогу необхідно сплати 908 грн.

Таким чином, позивачам необхідно сплатити судовий збір за майнову та немайнову вимоги на загальну суму в розмірі 6224,16 грн ( по 3112,08 грн з кожного) та надати суду доказ про сплату судового збору.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів ГУК у Кіров.обл./тг Новоукр/22030101, код ЄДРПОУ суду 37918230 , банк отримувача -Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UAl011471, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Крім того, відповідно до ч.5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч.2 ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно ч.4 ст.95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку встановленому чинним законодавством.

Порядок засвідчення копій документів визначений п.п.5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно розпорядчої документації Вимоги до оформлювання документів (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 року №55. За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів «Згідно з оригіналом»; назви посади; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Однак, всупереч вимог ст.95 ЦПК України ряд копій документів, що додані до позовної заяви для суду та учасників справи, не засвідчені належним чином, що свідчить про не відповідність позовної заяви приписам ЦПК України.

Частиною першою статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З врахуванням вищенаведеного, позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачам строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.177,185 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ :

Відмовити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Новоукраїнська районна державна нотаріальна контора Кіровоградської області про встановлення факту батьківства та визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом - залишити без руху.

Повідомити позивачів про необхідність виправити у строк, що неперевищує семи днів з дня отримання ними копії ухвали, недолік позовної заяви шляхом:

-надання доказів сплати судового збору у розмірі 6224,16 грн ( по 3112,08 грн з кожного).

-подання додатків до позовної заяви, що є копіями для суду та сторін, засвідчені належним чином.

Роз`яснити позивачам, що у випадку невиконання вимог суду у зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та її буде повернуто.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: А.А.Русіна