У Х В А Л А

Іменем України

20 вересня 2021 року м. Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, перевіривши виконання вимог ст. 175-177 ЦПК України за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про виділ в натурі частки будинку та встановлення порядку користування земельною ділянкою,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , в якій просить:

1. Виділити в натурі ОСОБА_1 (ідентифікаційний код: НОМЕР_1 ) у власність 1/2 (одну другу) частину житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , із відповідними надвірними будівлями і спорудами, згідно з Технічним паспортом на цей будинок, який виготовлено станом на 09.07.2021, а саме:

- приміщення площею 12.0 (житлова кімната), що позначене на плані в технічному паспорті за № 1-1;

- приміщення площею 9.3 (житлова кімната), що позначене на плані в технічному паспорті за №1-2;

- приміщення площею 9.8 (житлова кімната), що позначене на плані в технічному паспорті за №02-8;

- приміщення площею 7.4 (житлова кімната), що позначене на плані в технічному паспорті за № 2-9;

- приміщення площею 13.3 (кухня), що позначене на плані в технічному паспорті за № 2-11;

- сарай, що позначений на плані в технічному паспорті під літерою «Б»;

- металевий гараж, що позначений на плані в технічному паспорті під літерою «B».

Припинити право спільної часткової власності на виділену в натурі ОСОБА_1 частину житлового будинку із відповідними надвірними будівлями і спорудами, що знаходяться за адресою АДРЕСА_1 .

Залишити у спільній власності ОСОБА_2 іІдентифікаційний номер: НОМЕР_3) та ОСОБА_3 (ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 ) іншу 1/2 частину житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , згідно з технічним паспортом на цей будинок, який виготовлено станом на 09.07.2021, а саме:

- приміщення площею 8.5 (передпокій), що позначене на плані в технічному паспорті за № 2-4;

- приміщення площею 3.8 (ванна кімната), що позначене на плані в технічному паспорті за № 2-5;

-приміщення площею 19.7 (житлова кімната), що позначене на плані в технічному паспорті за № 2-6;

-приміщення площею 10.7 (житлова кімната), що позначене на плані в технічному паспорті за № 2-7;

- приміщення площею 12.0 (житлова кімната), що позначене на плані в технічному паспорті за № 2-10.

2. Встановити порядок користування земельною ділянкою між сторонами, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , площею 558 кв.м., наступним чином:

- у користування ОСОБА_1 (ідентифікаційний код: НОМЕР_1 ) виділити 279 кв.м. земельної ділянки зі сторони фасаду будинку, який містить вхід до квартири, що позначена в технічному паспорті за №1.

- у користування ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер: НОМЕР_3 ) та ОСОБА_3 (ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 ) виділити 279 кв.м. земельної ділянки зі сторони фасаду будинку, який містить вхід до квартири, що позначена в технічному паспорті за №2.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з огляду на таке.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Пунктом 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно з пунктами 2, 9, 10 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі №910/13737/19, провадження № 12-36гс20, зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом необхідно розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Відповідний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, провадження № 12-36гс20.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви в ній наявні вимоги майнового характеру (про виділ в натурі частки із майна, що знаходиться у спільній частковій власності, припинення права спільної часткової власності) та вимога немайнового характеру (про визначення порядку користування земельною ділянкою).

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру, що передбачено ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання фізичною особою позову майнового характеру судовий збір складає 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що складає 908,00 грн. на 2021 рік) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що складає 11350,00 грн. на 2021 рік).

Разом з тим, відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір складає 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на 2021 рік складає 908,00 грн.

Натомість позивачем не зазначено ціну позову та сплачено судовий збір за дві вимоги немайнового характеру у розмірі 1816,00 грн., що підтверджується квитанцією №9244-1517-9839-3841 від 07.09.2021.

Отже, додатково позивачу необхідно визначити ціну позову та доплатити судовий збір за вимогу майнового характеру (про виділ в натурі частки із майна, що знаходиться у спільній частковій власності, припинення права спільної часткової власності).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вище викладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строків на їх усунення. Недоліки підлягають усуненню шляхом наданням доказів сплати судово8го збору та зазначенням ціни позову.

Керуючись ст.ст. 175,177,185 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про виділ в натурі частки будинку та встановлення порядку користування земельною ділянкою - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає

Ухвала підписана в день її постановлення.

Суддя Деснянського районного

суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК