279/5141/21
2/279/1940/21
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 вересня 2021 року
Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Шульга О.М., по позовній заяві ОСОБА_1 , в інтересах якої за дорученням діє ОСОБА_2 , до Коростенської міської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -
В С Т А Н О В И В :
До Коростенського міськрайонного суду Житомирської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Позивачем в статусі відповідача зазначено Коростенську міську державну нотаріальну контору.
Відповідач це особа, яка, на думку позивача або відповідного уповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється саме до нього.
Статтею 175 ЦПК України встановлені вимоги до змісту позовної заяви.
Згідно наведеної норми Закону визначення відповідача, предмета та підстав спору є правом позивача.
Позивач порушила спір щодо спадкування.
Однак, у нотаріуса немає спільних чи однорідних прав та обов`язків стосовно позивача, тому він не може бути відповідачем у спорах, що виникають із цивільних відносин, пов`язаних з нотаріальною дією.
Крім того, законодавцем визначено, що належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, а у випадку відсутності таких територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (відповідні сільські, селищні, міські ради).
З урахуванням наведеного, позивачу необхідно визначитись з належним відповідачем у даній справі, оскільки це є прерогативою саме позивача , а не суду.
Щодо представництва інтересів позивача у даній справі за дорученням ОСОБА_2 слід звернути увагу на те, що згідно п.п. 11 п. 16-1 розділу XV Перехідні положення Конституції України з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», тобто з 30.09.2016 року, представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.
Відповідно до статті 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження; позовного провадження -загального або спрощеного; окремого провадження.
За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.
Справи щодо спадкування не віднесенні до малозначних справ і не підлягають розгляду в порядку спрощеного провадження, тому положення ч. 2 ст. 60 ЦПК України застосуванню не підлягають, у зв`язку з чим в допуску ОСОБА_2 в якості представника позивача у даній справі, спір в якій порушено щодо спадкування, на підставі довіреності, відсутні.
Слід роз`яснити позивачу, що остання має право на професійну правничу допомогу адвоката, повноваження якого як, представника, повинні підтверджуватись довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність"(ч. 4 ст. 62 ЦПК України).
З урахуванням наведеного, відповідно до ст.185 ЦПК України, позовна заява підлягає залишенню без руху.
Керуючись ст.ст.175, 185 ЦПК України, -
П О С Т А Н О В И В:
Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої за дорученням діє Аскєров Дмитро Шамсі огли, до Коростенської міської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, залишити без руху.
Надати позивачеві 10-денний строк для усунення недоліків, який обчислюється з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
У разі усунення у вказаний строк недоліків, позовна заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві з доданими до неї документами не пізніше 5-ти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя: О.М.Шульга