Постанова

Іменем України

22 вересня 2021 року

м. Київ

справа № 309/2700/19

провадження № 61-9753 св 21

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Луспеника Д. Д. (суддя-доповідач),

суддів: Воробйової І. А., Гулька Б. І., Коломієць Г. В., Лідовця Р. А.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

представник позивача - адвокат Аннишинець Микола Васильович,

відповідач - товариство з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи»,

треті особи: приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Рошинець Наталія Павлівна, приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Чіжмарь Сергій Іванович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чуловський Володимир Анатолійович,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Аннишинця Миколи Васильовича, на ухвалу Хустського районного суду Закарпатської області від 11 лютого 2021 року у складі судді Сідея Я. Я. та постанову Закарпатського апеляційного суду від 13 травня 2021 року у складі колегії суддів: Бисаги Т. Ю., Джуги С. Д., Куштана Б. П.,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У серпні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю (далі - ТОВ) «Кредитні ініціативи»,

треті особи: приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Рошинець Н. П., приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Чіжмарь С. І., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чуловський В. А., в якому просив суд:

- визнати припиненим договір іпотеки від 26 квітня 2007 року, посвідчений приватним нотаріусом Хустського районного нотаріального округу Чіжмарем С. І. за реєстраційним № 2330;

- зняти заборону відчуження нерухомого майна, а саме житлового будинку АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 253, вилучивши з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна-запис про іпотеку №10030179 від 26 квітня 2007 року, зроблений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чуловським В. А., на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за №21977163 від 11 червня 2015 року, державний реєстр іпотек, реєстраційний номер іпотеки №4881779 від 26 квітня 2007 року, реєстратор Хустський районний нотаріальний округ.

Короткий зміст судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій

Ухвалою Хустського районного суду Закарпатської області від 16 березня 2020 року закрито провадження у даній цивільній справі.

Постановою Закарпатського апеляційного суду від 23 липня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 , задоволено. Ухвалу Хустського районного суду Закарпатської області від 16 березня 2020 року про закриття провадження у справі скасовано й направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою Хустського районного суду Закарпатської області від 11 лютого 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду на підставі

пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що позивач та представник позивача без поважних причин повторно не з`явилися в судове засідання будучи належним чином повідомленими про дату засідання, а посилання представника позивача на спалах захворювання не може бути обставиною для відкладення розгляду справи. При цьому, суд зазначив, що справа перебуває в провадженні суду з серпня 2020 року, оголошення карантину не зупиняє роботи судів, а позивач та/або його представник не позбавлені можливості взяти участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції поза межами приміщенням суду відповідно до положень статті 212 ЦПК України, проте не скористалися своїм правом. У клопотанні про відкладення розгляду справи вони не зазначили причин, які безпосередньо перешкоджають їм взяти участь у судовому засіданні.

Постановою Закарпатського апеляційного суду від 13 травня 2021 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Аннишинця М. В., залишено без задоволення. Ухвалу Хустського районного суду

Закарпатської області від 11 лютого 2021 року залишено без змін.

Судове рішення суду апеляційної інстанції мотивовано тим, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду. Зазначено, що подані заяви представником позивача 27 жовтня 2020 року, 17 листопада 2020 року, 11 січня 2021 року та 11 лютого 2021 року про відкладення розгляду справи свідчать про обізнаність позивача та представника про розгляд даної справи на всі вищевказані дати, однак чотири разів поспіль представником позивача було подано заяву про відкладення розгляду справи, що свідчить про зловживання позивачем своїми процесуальними правами. При цьому, вказав, що відповідно до ЦПК України, суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Крім того, суд апеляційної інстанції послався на відповідні правові висновки Верховного Суду.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі представник ОСОБА_1 - адвокат Аннишинень М. В., посилаючись на порушення судами попередніх інстанцій норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Хустського районного суду Закарпатської області від 11 лютого 2021 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 13 травня 2021 року, та передати справу

для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Надходження касаційної скарги до Верховного Суду

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 29 червня 2021 року відкрито касаційне провадження у цій справі, витребувано цивільну справу № 309/2700/19 з Хустського районного суду Закарпатської області, надіслано іншим учасникам справи копію касаційної скарги та доданих до неї документів. Роз`яснено право подати відзив на касаційну скаргу та надано строк для подання відзиву на касаційну скаргу.

У липні 2021 року справа надійшла до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 вересня 2021 року справу призначено до судового розгляду.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційну скаргу обґрунтовано тим, що суд першої інстанції незаконно застосував положення пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України та залишив позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду, так як в матеріалах справи є докази, що судові засідання відкладалися не з вини позивача чи представника позивача. Крім того всі судові засідання до 11 лютого

2021 року були підготовчими, а єдине судове засідання у справі без участі сторін відбулося тільки 11 лютого 2021 року, коли суддя першої інстанції закрив підготовче провадження та призначив справу до розгляду по суті. Суд апеляційної інстанції не надав належної оцінки всім доводам і запереченням заявника щодо порушення місцевим судом норм процесуального права, а також не дослідив наявні у справі докази. Посилається на правові висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 11 березня 2020 року у справі 761/8849/19 (провадження

№ 61-21428св19) та від 21 жовтня 2019 року у справі № 759/15271/17 (провадження 61-14373св19), які не були враховані апеляційним судом.

Відзив на касаційну скаргу до суду не надходив.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження

в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України. Зокрема, підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті,

є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга представника ОСОБА_1 - адвоката Аннишинця М. В., підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального

чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Верховний Суд дійшов такого висновку.

Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні.

Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

За змістом пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання.

До подібних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 21 жовтня 2019 року у справі № 759/15271/17 (провадження № 61-14373св19), від 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/190 (провадження

№ 61-21428 св19), від 01 вересня 2021 року у справі № 757/54510/17, провадження № 61-2858св21 та інших.

Така правова позиція у застосуванні вказаної норми процесуального права є незмінною.

Верховний Суд зазначає, що ухвалою Хустського районного суду Закарпатської області від 11 січня 2021 року було закрито підготовче провадження та призначено дану цивільну справу до судового розгляду по суті на 11 лютого 2021 року на 14 год. 00 хв (а. с. 177), а ухвалоюХустського районного суду Закарпатської області від 11 лютого 2021 року залишено позовну заяву без розгляду.

Посилання апеляційного суду про те, що позивач не з`явився у засідання суду, призначені на 27 жовтня 2020 року, 17 листопада 2020 року та 11 січня 2021 року не можуть бути підставою для залишення позову без розгляду, оскільки на вказані дати призначалося виключно підготовче судове засідання (а. с. 164-165, 169, 177).

Згідно з частиною першою статті 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Таким чином, підготовче засідання є формою підготовчого провадження, яка полягає у вчиненні судом та учасниками судового процесу відповідних процесуальних дій.

З системного аналізу завдань підготовчого провадження (частина перша статті 189 ЦПК України) та процесуальних дій, які вчиняються під час підготовчого засідання (частина друга статті 197 ЦПК України) вбачається, що метою проведення підготовчого засідання є здійснення дій, необхідних для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті, а не розгляд та вирішення спору по суті.

У той же час відповідно до статті 209, частини першої статті 211 ЦПК України розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат є завданням такої стадії як розгляд по суті, яка відбувається у формі судового засідання.

Таким чином, підготовче засідання та судове засідання проводяться з різною метою, що обумовлено різними завданнями, які стоять перед підготовчим провадженням та розглядом по суті, формами проведення яких вони є.

При цьому, згідно з частиною п`ятою статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Суди не звернули уваги на те, що згідно з частиною п`ятою

статті 223 ЦПК України суд першої інстанції після ухвали районного суду

від 11 січня 2021 року, коли вперше призначив справу до розгляду по суті, ухвалою від 11 лютого 2021 року не визнавав повторної неявки в судове засідання, а одразу залишив заяву без розгляду, чим порушив норми процесуального права.

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа безпідставно не може бути позбавлена права на доступ до суду, оскільки це буде порушенням права, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.

З огляду на викладене наявні підстави для задоволення касаційної скарги та скасування ухвали Хустського районного суду Закарпатської області

від 11 лютого 2021 року та постанову Закарпатського апеляційного суду

від 13 травня 2021 року з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до частини четвертої статті 406 ЦПК України у випадках скасування судом касаційної інстанції ухвал суду першої або апеляційної інстанцій, які перешкоджають провадженню у справі, справа передається на розгляд відповідного суду першої або апеляційної інстанції.

Згідно з частиною шостою статті 411 ЦПК України підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі.

Керуючись статтями 400, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Аннишинця Миколи Васильовича, задовольнити.

Ухвалу Хустського районного суду Закарпатської області від 11 лютого

2021 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 13 травня 2021 року скасувати, справу передати для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Судді: Д. Д. Луспеник І. А. Воробйова Б. І. Гулько Г. В. Коломієць Р. А. Лідовець