Справа № 289/538/21
Номер провадження 2/289/401/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.12.2021 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області в складі: під головуванням судді Мельника О.В., з секретарем судових засідань Грабіною К.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до відповідачів: Радомишльської міської ради (вул. Соборний майдан, 12 , м. Радомишль Житомирської області), Кримоцького старостинського округу Радомишльського району (вул.Центральна, 1 с.Кримок Радомишльського району Житомирської області), треті особи, що не заявляють самостійних вимог: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ), Радомишльська державна нотаріальна контора (вул. Старокиївська, 1/26, м. Радомишль Житомирської області) приватний нотаріус Радомишльського районного нотаріального округу Камінська Л.В. (вул. Чорнобильська, 4, м. Радомишль Житомирської області) про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяв для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду із позовом та просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що після смерті свого батька - ОСОБА_2 вона звернулась до органу записів актів про смерть за отриманням для себе примірника свідоцтва про смерть свого батька, де їй було відмовлено по причині розбіжностей у прізвищах « ОСОБА_2 » - зазначено в акті про смерть її батька та « ОСОБА_1 » - у записах актів про народження заявника та про її одруження.

Зазначена невідповідність не надала їй можливість відкрити в Радомишльській державній нотаріальній конторі Житомирської області спадкові справи в 6-місячний строк, як після смерті свого батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , так і після смерті своєї матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після звернення до нотаріуса, ОСОБА_1 було повідомлено, що вона пропустила термін для подачі заяви про прийняття спадщини, як після смерті батька, так і після смерті матері, і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку.

За твердженнями позивача, у встановлений законом шестимісячний строк, як після смерті батька - ОСОБА_2 , так і після смерті матері - ОСОБА_3 , до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини не зверталась у зв`язку із неможливістю документально підтвердити свої родинні відносини.

Позивач стверджує, що після смерті батька (1989) і матері (2000) спадкова справа не заводилась. У зв`язку із чим виникла необхідність оформлення права на спадщину.

Ухвалою від 09.04.2021 відкрито загальне провадження у справі та призначено підготовче засідання. Ухвалою від 02.09.2021 підготовче провадження зарито та призначено розгляд справи по суті.

Позивач та її представник в судове засідання не з`явилися. Через канцелярію суду подали заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують.

Відповідачі в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Відповідач Радомишльська міська рада, в яку входить Кримоцький старостинський округ до суду не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, проти задоволення позову не заперечує.

Треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_1 , Радомишльська державна нотаріальна контора, приватний нотаріус Радомишльського районного нотаріального округу Камінська Л.В. подали заяви про розгляд справи без їх участі.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку про можливість ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів та вважає позов таким, що не підлягає до задоволення.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача ОСОБА_3 (а.с.93 зворот). Їх родинні відносини із позивачем - ОСОБА_1 підтверджуються свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 16.03.1954 року (видане повторно) (а.с.12) та свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_2 від 25.07.1967 року, згідно якого ОСОБА_1 після одруження надано прізвище ОСОБА_1 .

З відповіді Радомишльської державної нотаріальної контори Житомирської області від 22.07.2021 року за № 617/01-16 слідує, що до Радомишльської державної нотаріальної контори Житомирської області спадкоємці ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , із заявами про прийняття спадщини, заявами про відмову від прийняття спадщини, заявами про відмову від прийняття спадщини на користь інших спадкоємців або заявами про видачу свідоцтва про право на спадщину - не зверталися.Станом на 22 липня 2021 року, спадкові справи до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 та померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , Радомишльською державною нотаріальною конторою не заведені.

Судом враховано, що згідно Закону України «Про нотаріат» до 2009 року Свідоцтва про право на спадщину видавались виключно державними нотаріальними конторами.

Згідно виписки із по господарської книги наданої Кримоцькою сільською радою, на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_2 проживав за адресою АДРЕСА_3 разом із дружиною ОСОБА_3 . На день смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 проживала за адресою АДРЕСА_3 разом ізсином ОСОБА_7 (а.с.102).

З матеріалів спадкової справи № 150/2017 заведеної приватним нотаріусом Камінською Л.В. щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_7 , слідує, що він прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових справ після своєї матері - ОСОБА_3 . Спадщину після смерті ОСОБА_7 прийняла його дочка ОСОБА_8 (а.с. 99, 100, 107 зворот).

Частиною 3 ст. 10 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ЦПК України.

Вирішуючи питання про застосування норм права суд виходить з наступного: частинами 1, 3 ст. 5 ЦК України (в редакції 2004 року), передбачено, що акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності. Якщо цивільні відносини виникли раніше й регулювались актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності.

За змістом ч.ч. 4, 5 «Прикінцевих та перехідних положень» ЦК України (в редакції 2004 року), відносини спадкування регулюються нормами ЦК України (в редакції 2004 року), якщо спадщина відкрилася не раніше 01 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати (строк на прийняття якої закінчився до 01 січня 2004 року), або якщо вона була прийнята хоча б одним із спадкоємців, до таких спадкових відносин застосовуються норми ЦК УРСР 1963 року.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 6 лютого 2019 року у справі №145/797/15-ц вказала, що у разі відкриття спадщини до 1 січня 2004 року застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила ЦК УРСР, у томи числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК України і строк на її прийняття не закінчився до 1 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються новим ЦК України.

Таким чином, враховуючи те, що спадщина після смерті ОСОБА_2 , відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 та після смерті ОСОБА_3 , відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_2 , до даних правовідносин застосовуються положення ЦК УРСР 1963 року.

Стаття 525 ЦК УРСР (у редакції 1963 року) визначає, що часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Стаття 529 ЦК УРСР (у редакції 1963 року) визначає першу чергу спадкоємців за законом. Так, при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого.

Статтею 549 ЦК УРСР (у редакції 1963 року, яка була чинною на час виникнення спірних правовідносин), визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом 6 місяців з дня відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 550 ЦК УРСР (у редакції 1963 року) строк для прийняття спадщини, встановлений ст. 549 цього кодексу, може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними.

Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку й без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину.

Відповідно до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Згідно роз`яснень, що викладені в п. 24 постанови Пленуму ВС України від 30.05.2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визнання особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Аналогічний правовий висновок зроблено у постанові Верховного Суду України № 565/1145/17.

Таким чином, цей строк може бути продовжений судом за заявою заінтересованої особи при доведеності поважності причин його пропуску.

Якщо в указаний строк позивач вступив в управління або володіння спадковим майном або його частиною, суд із цих підстав вирішує питання про визнання права на спадкове майно, а не про продовження пропущеного строку.

Отже, правила частини першої статті 550 ЦК України можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви і ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини без поважних причин, то правові підстави для вирішення питання про продовження строку для прийняття спадщини відсутні.

Судом встановлено та не заперечується позивачем, що вона знала про те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилась спадщина після смерті її батька ОСОБА_2 , а ІНФОРМАЦІЯ_2 відкрилась спадщина після смерті її матері ОСОБА_3 , однак, із заявою про прийняття спадщини за законом до нотаріальної контори у визначений шестимісячний строк і взагалі - не зверталась.

Доводи позивача, що перешкодою для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори стали розбіжності у прізвищах « ОСОБА_2 » та « ОСОБА_2 », що унеможливило документально підтвердити свої родинні відносини, суд не приймає до уваги, оскільки такі твердження не підтверджені жодним доказом по справі, які б свідчили про вжиття протягом 30 років заходів щодо встановлення факту родинних відносин.

Будь-яких доказів, які б свідчили про причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій пов`язаних із прийняттям спадщини позивачем не надано.

Крім того, із копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 16.03.1954 року (видане повторно) (а.с.12) долученої до матеріалів позовної заяви вбачається, що до прізвища ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 (позивач) службовою особою ЗАГС внесено зміни - як зазначено в документі «правильно читать фамилию « ОСОБА_1 »».

Позивач не довів належними та допустимими доказами, поважність причин пропуску шестимісячного строку на подання до державної нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини заяви про прийняття спадщини, а тому позовні вимоги являються необґрунтованими та не підлягають до задоволення.

Керуючись ст..ст. 529, 549, 550 ЦК УРСР, ст.ст. 1272 ЦК України,ст. ст.12, 23, 76, 81, 257, 258, 259, 265, 272,273, 280, 284,289 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до відповідачів: Радомишльської міської ради, Кримоцького старостинського округу Радомишльського району, треті особи, що не заявляють самостійних вимог: ОСОБА_1 , Радомишльська державна нотаріальна контора, приватний нотаріус Радомишльського районного нотаріального округу Камінська Л.В. - про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини відмовити повністю за безпідставністю.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст рішення виготовлено 17 грудня 2021 року.

Суддя О. В. Мельник