Справа № 336/5778/20
Пр. № 2/336/636/2021
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 серпня 2021 року Шевченківський районний суд м. Запоріжжя в складі:

головуючого судді Щасливої О.В.,

при секретарі Морозової В.М.,

з участю представника позивача адвоката Єлисеєва С.С.,

представника відповідача Рясної А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Запоріжжі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до концерну «Міські теплові мережі» про захист прав споживачів,

В С Т А Н О В И В:

5 жовтня 2020 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до концерну «Міські теплові мережі» про зобов`язання відповідача здійснити перерахунок вартості спожитої гарячої води за період з лютого 2019 року по серпень 2020 року за показаннями розподільного приладу обліку в квартирі АДРЕСА_1 .

В позові ОСОБА_1 зазначив, що є власником квартири АДРЕСА_1 , де встановлений прилад обліку гарячої води. Оскільки в житлі наявний бойлер, позивач з лютого 2019 року не повідомляв постачальнику теплої води показники спожитої гарячої води, оскільки вони не змінювались. Отримавши квитанцію про оплату послуг із постачання гарячої води, позивач дізнався, що з лютого 2019 року відповідач змінив умови розрахунку оплати за гарячу воду та почав використовувати розмір встановленої норми, що обчислюється 0,140 літрів гарячої води на добу на одну особу та становить 4,34 куба води на одну особу в місяць. І так як в квартирі позивача зареєстровано п`ять осіб, споживання гарячої води за даними квитанцій становило 21,7 куба на місяць. З діалогу з уповноваженими представниками відповідача позивач дізнався, що таке нарахування зумовлене тим, що він не надав документів на підтвердження проходження приладом обліку гарячої води своєчасної повірки, тому лічильник було знято з абонентського обліку, а нарахування оплати за спожиту гарячу воду відбувалось на підставі встановлених норм споживання для п`яти осіб. Разом з тим, 21 серпня 2020 року було проведено метрологічну повірку приладу обліку, за результатами якої втручання в роботу лічильника не відбувалося, метрологічна пломба присутня, корпус цілий. Дії відповідача є такими, що не ґрунтуються на законі, оскільки постачання гарячої води не відбувалось постійно, були періоди, коли її на тривалий час відключали; позивач та члени його родини не втручались в роботу приладу обліку, підтвердженням чого є висновок експерта; відповідач не повідомляв позивачу про необхідність здійснення повірки власними силами. Між тим у відповідності до положень Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність», постанови Кабінету Міністрів України№ 474 від 08.07.2015 року, якою затверджено «Порядок подання засобів вимірювальної техніки на періодичну повірку», контролювати установлені міжповіркові інтервали, проводити періодичну повірку квартирних засобів обліку повинен виконавець послуг, яким у спірних правовідносинах є саме концерн «Міські теплові мережі». Нездійснення ж виконавцем послуг вказаних повірок не є підставою для неврахування показників приладу обліку, які не слід враховувати лише у випадках несправності засобів обліку, що не підлягають усуненню.

У зв`язку з викладеним позивач просить про зобов`язання концерну «Міські теплові мережі» здійснити перерахунок вартості спожитої гарячої води за період з лютого 2019 року по серпень 2020 року за показаннями розподільного приладу обліку в квартирі АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді від 16.10.2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи.

Заходи забезпечення позову, доказів судом не застосовувались.

Ухвалою суду від 23.04.2021 року судом задоволено клопотання представника позивача та витребувано у відповідача інформацію щодо нарахувань вартості використаної гарячої води за період з лютого 2019 року по серпень 2020 року за адресою: АДРЕСА_2 .

В судовому засіданні представник позивача підтримав вимоги позову, просить про його задоволення.

Представник відповідача проти задоволення позову заперечує з посиланням на такі обставини.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці після ремонту (один раз на чотири роки), а згідно із Законом «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» обслуговування та заміна вузлів розподільного обліку, тобто квартирних приладів обліку, здійснюється за рахунок власників таких приладів обліку. Тому Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг, виконала перерахунок вартості тарифів і з січня 2018 року вилучила з них витрати, пов`язані з обслуговуванням та повіркою загальнобудинкових та індивідуальних засобів обліку, і з вказаного часу у відповідача відсутній обов`язок здійснення періодичної повірки засобу вимірювальної техніки, взятої на абонентський облік, за власний рахунок. Означену інформацію відповідач активно розповсюджував серед споживачів послуг концерну шляхом розміщення на сайті відповідача та в рахунках на сплату комунальних послуг попередження про необхідність проведення періодичної повірки квартирних лічильників гарячої води під страхом того, що квартирний прилад обліку буде знято з абонентського обліку. У відповідності до Закону України «Про метрологію і метрологічну діяльність», «Правил надання послуг з централізованого опалювання, постачання холодної і гарячої води і водовідведення» інтервал між черговими повірками складає чотири роки, після завершення цього терміну лічильники води підлягають обов`язковій повірці. Позивачем не було своєчасно проведено планову державну повірку лічильника у вказаний строк, тому показання приладу обліку вважаються недостовірними. При цьому абонентам, у яких термін повірки лічильників води є простроченим, нарахування за послугу з постачання гарячої води здійснюється у відповідності до норм споживання та кількості осіб, що проживають у житлі. Оскільки позивачем пропущені усі строки для проведення державної повірки квартирного лічильника гарячої води, у відповідача відсутні підстави для проведення перерахунку за послугу з постачання гарячої води.

У зв`язку з викладеним представник відповідача просить про відмову у задоволенні позову.

Вислухавши пояснення учасників справи, з`ясувавши обставини справи і перевіривши їх доказами, суд доходить висновку про задоволення позову, виходячи з таких міркувань.

ОСОБА_1 є власником житла, споживає гарячу воду на підставі договору, тому він є споживачем в сенсі Закону України «Про житлово-комунальні послуги».

Житло позивача обладнане водонагрівачем та приладом обліку гарячої води.

Відносини, що виникають в процесі провадження метрологічної діяльності, внормовані Законом України «Про метрологію та метрологічну діяльність».

Зокрема, статтею 17 вказаного Закону встановлено, що відповідальність за своєчасність проведення періодичної повірки, обслуговування та ремонту (у тому числі демонтажу, транспортування та монтажу) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення комерційних розрахунків за спожиті теплову енергію і воду) покладається на суб`єктів господарювання, що здійснюють обслуговування відповідних засобів вимірювальної техніки.

Порядок подання таких засобів на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, а також порядок оплати за періодичну повірку, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) встановлюються Кабінетом Міністрів України (ст. 17 Закону України «Про метрологію і метрологічну діяльність»).

Постановою Кабінету Міністрів України

від 21 липня 2005 р. № 630 затверджено «Правила надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення», за змістом яких періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) квартирних засобів обліку проводяться за рахунок виконавця (п. 9 «Порядку…»).

Виконавець не пізніше ніж за місяць до настання строку проведення періодичної повірки засобу вимірювальної техніки або протягом трьох робочих днів з дня отримання відомостей про необхідність його ремонту інформує про це споживача шляхом надсилання повідомлення за формою згідно з додатком 1 рекомендованим листом з повідомленням про вручення або в інший спосіб, що підтверджуватиме отримання його споживачем, як слідує з пункту 6 «Порядку подання засобів вимірювальної техніки на періодичну повірку, обслуговування та ремонт», затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 474 від 08.07.2015 року.

З наведених положень спеціальних нормативних актів, що регулюють надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, а також процедуру подання приладів обліку на періодичну повірку, випливає, що періодична повірка засобів вимірювальної техніки має здійснюватися за рахунок виконавця зазначених послуг.

Правова позиція про те, що обов`язок здійснювати своєчасну повірку засобу обліку води, встановленого у квартирі споживача, його обслуговування і ремонт, у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж після повірки, покладений на виконавця послуг із водопостачання, викладена в постановах Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 27.03.2019 року (справа № 229/1539/17), від 13.06.2019 року (справа № 749/1119/16-ц), від 19.06.2019 року (справа № 205/5348/16-ц), Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного адміністративного суду від 27.02.2020 року (справа № 815/3916/16), і суд не може не врахувати її при розв`язанні аналогічних правовідносин.

І хоча статтею 17 Закону «Про метрологію та метрологічну діяльність», на необхідність застосування якої посилається представник відповідача, визначено, що періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування і монтаж) вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання теплової енергії та води в квартирах (приміщеннях) будинку, здійснюються за рахунок власників таких вузлів обліку, проте у відповідності до цієї ж статті повірка здійнюється за рахунок власників таких вузлів обліку лише тоді, коли інше не встановлено договором.

Договір між сторонами є публічним договором, умови якого встановлюються однаковими для всіх споживачів.

З 1 жовтня 2020 року на офіційних сайтах Запорізької міської ради і концерну «Міські теплові мережі» опубліковані договори з постачання теплової енергії та постачання гарячої води, які є договорами приєднання і положеннями яких належить керуватися при вирішенні спірних правовідносин.

Яв випливає із змісту вказаного договору, споживач має право, зокрема, на періодичну повірку, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) квартирних засобів обліку (п.п. 10 пункту 16).

Означене право позивача кореспондується з таким обов`язком виконавця послуг, як

обов`язок контролювати установлені міжповіркові інтервали, проводити періодичну повірку квартирних засобів обліку води і теплової енергії, забезпечувати їх обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) (п. п. 3 пункту 19).

Виконавцем послуг з постачання теплової енергії та постачання гарячої води в розумінні Закону України «Про житлово-комунальні послуги» є концерн «Міські теплові мережі».

З урахуванням викладеного суд знаходить ґрунтовними твердження позову про обов`язок відповідача проводити періодичну повірку квартирних засобів обліку води і теплової енергії, забезпечувати їх обслуговування та ремонт.

Об`єктом судового захисту кожного учасника цивільних правовідносин, наділеного цивільною процесуальною правоздатністю, є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес, які і можуть бути підставою для звернення особи за судовим захистом.

Порушенням суб`єктивного права є такий негативний вплив на нього, при якому воно звужується за своїм змістом або перестає існувати, що позбавляє його носія можливості реалізувати його повністю або частково.

Статтею 15 ЦК України передбачене право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Способи захисту цивільних прав та інтересів встановлені частиною 2 статті 16 ЦК України, чий перелік не є вичерпним, а у суду є право захистити цивільне право або інтересе іншим, не зазначеним в частині 2 ст. 16 ЦК, способом, що встановлений договором або законом.

У зв`язку з викладеним суд находить всі підстави для застосування обраного позивачем способу захисту права та зобов`язання відповідача здійснити перерахунок вартості спожитої гарячої води за період з лютого 2019 року по серпень 2020 року за показаннями розподільного приладу обліку в квартирі АДРЕСА_1 .

Необхідність захисту права споживача як більш вразливої сторони в правовідносинах в означений спосіб підкріплюють висновки метрологічної повірки приладу обліку гарячої води від 21.08.2020 року, з яких випливає, що втручання в сантехнічне обладнання не здійснювалось, метрологічні пломби, корпус лічильника не порушені, що свідчить про об`єктивність показань приладу обліку, які необхідно врахувати при здійсненні перерахунку.

Нездійснення ж своєчасної повірки приладу обліку гарячої води не з вини споживача не може мати зворотнім боком покладення на нього невиправданих витрат за послугу, що не була ним отримана належним чином.

Висновок про те, що непроведення виконавцем періодичної повірки засобу обліку води не є підставою для неврахування його показників, оскільки забезпечення проведення повірки є обов`язком виконавця послуг і невиконання ним такого обов`язку не повинно мати негативних наслідків для споживача, викладений в постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного адміністративного суду від 27.02.2020 року в справі № 815/3916/16, і його використовує суд на користь задоволення позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 15, 16, 633, 634, 901 ЦК України, ст. ст. 2, 4, 5, 12, 13, 77-81, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , до концерну «Міські теплові мережі» , , м. Запоріжжя, бульвар Гвардійський, 137, задовольнити.

Зобов`язати концерн «Міські теплові мережі» здійснити перерахунок вартості спожитої гарячої води за період з лютого 2019 року по серпень 2020 року за показаннями розподільного приладу обліку в квартирі АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Запорізького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного рішення.

Повне рішення складено 22 вересня 2021 року.

Суддя О.В. Щаслива