МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" липня 2021 р. Справа №370/2792/20

Макарівський районний суд Київської області у складі головуючого судді Косенко А.В., розглянувши у приміщенні суду у смт Макарів Київської області у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними матеріалами справу за позовом

Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії/правил користування електричною енергією для населення,

в с т а н о в и в:

Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (далі - ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», позивач), в особі свого представника Годятської А.В., звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 , (далі відповідач, ОСОБА_1 ), в якому просив стягнути з останньої на користь ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення (далі-ПКЕЕН), у сумі 43 765,94 грн., витрати зі сплати вартості проведеної експертизи у сумі 11 530,80 грн., та судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2102,00 грн.

В обґрунтування позову посилавсь на те, що позивач є суб`єктом господарювання, отримав ліцензію НКРЕ на право здійснення підприємницької діяльності з розподілу електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами на території Київської області та є правонаступником майна, прав та обов`язків Приватного акціонерного товариства «Київобленерго».

29.04.2013 року між позивачем та відповідачем було укладено Договір про користування електричною енергією №200920103. За умовами даного договору позивач постачає електричну енергію у необхідних йому обсягах відповідно до дозволеної потужності 5 кВт, за адресою: АДРЕСА_1 , а відповідач зобов`язується своєчасно сплачувати спожиту електричну енергію відповідно до п. 20 ПКЕЕН.

18.12.2016 року уповноваженими працівниками ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» у відповідності до п. 37 Правил проводилась перевірка об`єкту відповідача за адресою: АДРЕСА_1 . Під час проведення даної перевірки за вказаною адресою позивачем було виявлено факт порушення споживачем п. 48, 53 ПКЕЕН, а саме: «вплив на лічильник електричної енергії постійним магнітним полем (неодимовим магнітом). Лічильник знаходиться на опорі в металевій шафі обліку, на якому споживачем було видавлено та опущено оглядове вікно (скло) та встановлений магніт на паспорт лічильника, на розрахунковий механізм. Електрична енергія, що споживалась не обліковувалась та не оплачувалась».

На підставі виявленого порушення Правил під час проведення перевірки уповноваженими представниками ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» за вищевказаною адресою складено Акт про порушення ПКЕЕН № К 033617, за присутності споживача ОСОБА_1 , про що свідчить її підпис.

При складанні акту про порушення був вилучений лічильник НІК 2301 АП2 № 0653997 та магніт, які упаковані в сейф пакет В00034451, про що зазначено в акті № К 033617.

Згідно наданих пояснень та внесених зауважень відповідача, щодо виявленого порушення - у відповідача відсутні зауваження, що свідчить про повну згоду з виявленим порушенням.

У акті про порушення, п. 9 вказано час та дату проведення засідання комісії, але відповідачем подано заяву про проведення комісії раніше зазначеного терміну.

Оскільки перевіркою було встановлено, що відповідач встановив пристрій, що впливав на прилад обліку, то відповідно до п. 3.1 Методики №562, у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом втручання споживача в роботу приладів обліку, пошкодження пломб та/або засобів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства. До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується.

Тому, 21.12.2016 року, комісією по розгляду акту про порушення прийнято рішення провести повторний розгляд після проведення експертизи.

Враховуючи, що потужність по виміряному струму становить: 32 A*3*220V*0.9=19 кВт. та середньодобове споживання становить: 19 кВт*8 год =152 кВтг, комісією, було прийнято рішення нарахувати по перерізу проводу за 6 місяців з 18.06.2016 р. по 18.12.2016 р., згідно п. 3.1.3 Методики, про що зазначено у Протоколі № 0228.

Розрахунок спричинених збитків відображено у Рахунку за травень 2017 р. по Акту порушення ПКЕЕ № К033617, на загальну суму 43 765 грн. 94 коп.

Згідно протоколу № 0228 від 17.05.2017 року на засіданні комісії по розгляду акту № К 033617 від 18.12.2016 р., комісією було вирішено провести додаткові нарахування за проведення експертного дослідження.

Внаслідок проведення експертизи Незалежним інститутом судових експертиз від 21.03.2017 року № 8773, на замовлення позивача, у п. 9 Протоколу, членами Комісії було запропоновано провести розрахунок додаткових збитків нанесених споживачем постачальнику, які складали згідно Рахунку № від 26.05.2017 року на суму 11530 грн. 80 коп.

Також позивач посилався на те, що у 2017 року ОСОБА_1 зверталася до суду з позовом про скасування рішення комісії по акту про порушення недійсним (справа № 370/1172/17). Рішенням Макарівського районного суду Київської області від 30.08.2019 року в задоволені позовної заяви ОСОБА_1 відмовлено в повному обсязі, яке залишено в силі постановою Київського апеляційного суду від 16.01.2020 року.

Майнова шкода у сумі 43 765,94 грн та збитки у сумі 11530,80 грн., станом на момент подачі позову відповідачем не відшкодована, тому ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» звернулось до суду за захистом свого порушеного права та інтересу. З урахуванням вказаних обставин, позивач вважає, що строк позовної давності переривався, тому просив також поновити строк звернення до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 08.02.2021 року позовну заяву ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», прийнято до розгляду та відкрито провадження у даній справі. Розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників справи. Встановлено відповідачу 15-тиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву відповідно до ст. 178 ЦПК України.

Копію ухвали суду від 08.02.2021 року та копію позовної заяви з додатками відповідач отримала 18.05.2021 р., що підтверджується рекомендованим повідомленням № 304. Відповідно у встановлений судом строк відповідач на адресу суду клопотань про розгляд справи з повідомленням сторін та відзиву на позовну заяву не надала.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив, що ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» є правонаступником майна, прав та обов`язків Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» з 03.09.2020 року на підставі реєстраційний дій щодо зміни найменування, та є суб`єктом господарювання, що отримав ліцензію НКРЕ на право здійснення підприємницької діяльності з розподілу електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами в Київській області.

На момент виникнення спірних відносин між позивачем та відповідачем (18.12.2016 року) діяли положення Закону України «Про електроенергетику» від 16 жовтня 1997 року № 575/97-ВР (далі по тексту - Закон, який 13.04.2017 року втратив свою силу), Законом України «Про житлово-комунальні послуги», від 24.06.2004 № 1875-IV, Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 (далі по тексту - ПКЕЕН, які втратили свою дію 11.06.2018 року), Правилами користування електричною енергією, затверджених Постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28 (далі по тексту - ПКЕЕ), Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правилами користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ 04.05.2006 р. № 562 (надалі - Методика), Договором про користування електричною енергією та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про електроенергетику», п. 1.1. ПКЕЕН вимоги Закону та ПКЕЕН є обов`язковими для виконання всіма споживачами.

29.04.2013 року між позивачем та відповідачем було укладено Договір про користування електричною енергією №200920103. За умовами даного договору позивач постачає електричну енергію у необхідних йому обсягах відповідно до дозволеної потужності 5 кВт, за адресою: АДРЕСА_1 , а відповідач зобов`язалася своєчасно сплачувати спожиту електричну енергію відповідно до п. 20 ПКЕЕН.

Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Пунктом 42 Правил передбачено, що споживачі електричної енергії зобов`язані: дотримуватись вимог нормативно-технічних документів та договору, забезпечувати технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача, оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та ПКЕЕН, надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показанням приладу обліку та інше.

Відповідно до ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» - правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушенням в електроенергетиці є: крадіжка електричної енергії, у тому числі порушення правил користування електричної енергії.

З урахуванням п. 37 ПКЕЕН, енергопостачальник має право, в тому числі перевіряти справність приладу обліку, знімати показання відповідно до умов договору та ПКЕЕН, проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку.

Крім того, згідно п. 11 Договору Споживач зобов`язувався забезпечувати доступ уповноважених представників Постачальника за пред`явленням службового посвідчення до квартири або іншого об`єкта для обстеження приладу обліку електроенергії, електричних установок та електропроводки.

Так, 18.12.2016 року уповноваженими працівниками ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» у відповідності до п. 37 Правил проводилась перевірка об`єкту відповідача за адресою: АДРЕСА_1 . Під час проведення даної перевірки за вказаною адресою позивачем було виявлено факт порушення споживачем п. 48, 53 ПКЕЕН, а саме: «вплив на лічильник електричної енергії постійним магнітним полем (неодимовим магнітом). Лічильник знаходиться на опорі в металевій шафі обліку, на якому споживачем було видавлено та опущено оглядове вікно (скло) та встановлений магніт на паспорт лічильника, на розрахунковий механізм. Електрична енергія, що споживалась не обліковувалась та не оплачувалась».

Відповідно до п. 53 ПКЕЕН, у разі виявлення уповноваженими представниками постачальника електричної енергії, порушення ПКЕЕН на місці виявлених порушень у присутності споживача оформлюється акт порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками енергопостачальника електричної енергії. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

На підставі виявленого порушення Правил, під час проведення перевірки уповноваженими представниками ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» за вищевказаною адресою складено Акт про порушення ПКЕЕН № К 033617, за присутності споживача ОСОБА_1 , про що свідчить її підпис.

При складанні акту про порушення був вилучений лічильник НІК 2301АП2 № 0653997 та магніт, які упаковані в сейф пакет В00034451, про що зазначено в акті № К 033617.

У акті про порушення, п. 9 вказано час та дату проведення засідання комісії, але відповідачем подано заяву про проведення комісії раніше зазначеного терміну.

Оскільки перевіркою було встановлено, що відповідач встановив пристрій, що впливав на прилад обліку, то відповідно до п. 3.1 Методики №562, у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом втручання споживача в роботу приладів обліку, пошкодження пломб та/або засобів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства. До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується. Тому, 21.12.2016 року, комісією по розгляду акту про порушення прийнято рішення провести повторний розгляд після проведення експертизи.

У результаті проведення експертизи Незалежним інститутом судових експертиз від 21.03.2017 року № 8773 було встановлено, що «наданий на дослідження разом з лічильником НІК 2301АП2 заводський № 0653997, магніт, при прикладанні його до корпуса лічильника, проводить до повної зупинки лічильного механізму, протягом всього часу впливу. Облік електроенергії, під час впливу постійного магнітного поля на лічильник НІК 2301АП2 заводський № 0653997, а саме при прикладанні наданого магніту, до корпуса лічильника, не здійснюється - показники лишаються незмінними протягом всього часу впливу. Тобто, висновком експертизи підтверджується вплив на прилад обліку вищевказаним магнітом.

Після отримання висновку експертизи відповідача було запрошено на повторний розгляд засідання Комісії, та прийнято рішення провести нарахування згідно з п. 3.1.3 Методики.

Відповідно до п. 3.1. Методики, остання застосовується у разі виявлення порушень передбачених даним пунктом. Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії за п. 3.3 Методики, здійснюється:

-за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії;

-за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії;

-за кількістю днів.

Враховуючи, що потужність по виміряному струму становить: 32 A*3*220V*0.9=19 кВт. та середньодобове споживання становить: 19 кВт*8 год =152 кВтг, комісією, було прийнято рішення нарахувати по перерізу проводу за 6 місяців з 18.06.2016 р по 18.12.2016 р., згідно п. 3.1.3 Методики, про що зазначено у Протоколі № 0228.

Розрахунок спричинених збитків відображено у Рахунку за травень 2017 р. по Акту порушення ПКЕЕ № К 033617, на загальну суму 43 765 грн. 94 коп.

Оскільки відповідач не скористалася своїм правом на подання відзиву на позов та не надала доказів помилковості чи неправильності такого розрахунку, суд вважає його достовірним.

Згідно протоколу № 0228 від 17.05.2017 року на засіданні комісії по розгляду акту № К 033617 від 18.12.2016 р, комісією було вирішено провести додаткові нарахування за проведення експертного дослідження.

Внаслідок проведення експертизи Незалежним інститутом судових експертиз від 21.03.2017 року № 8773, на замовлення позивача, у п. 9 Протоколу, членами Комісії було запропоновано провести розрахунок додаткових збитків нанесених споживачем постачальнику, які складали згідно Рахунку № від 26.05.2017 року на суму 11 530 грн. 80 коп.

Згідно абз. 4 п. 6.42 ПКЕЕ рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу, тобто 17.05.2017 р. про що свідчить відмітка відповідача на протоколі №0228 від 17.05.2017 р. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі звернення до суду впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу споживачу останній має право не оплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку.

Так, у 2017 року ОСОБА_1 зверталась до суду з позовом до Макарівського районного підрозділу ПАТ «Київобленерго» про скасування рішення комісії від 17.05.2017 р. по акту про порушення № К033617 від 18.12.2016 року (справа № 370/1172/17). Рішенням Макарівського районного суду Київської області від 30.08.2019 року в задоволені позовної заяви ОСОБА_1 відмовлено в повному обсязі, яке постановою Київського апеляційного суду від 16.01.2020 року змінено в мотивувальній частині, а в іншій частині рішення залишено без змін.

У відповідності до приписів ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Тобто, обставини дійсності рішення комісії з розгляду актів, яке оформлене протоколом № 0228 від 17.05.2017 року, підтверджується рішенням Макарівського районного суду Київської області від 30.08.2019 року по справі № 370/1172/17, яке залишено в силі постановою Київського апеляційного суду від 16.01.2020 року, та не потребують доведення.

Відповідно до ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» - правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушенням в електроенергетиці є: крадіжка електричної енергії, у тому числі порушення правил користування електричної енергії.

В пункті 20 Договору № 200920103 від 29.04.2013 року вказано, що відповідач несе відповідальність за порушення Правил ПКЕЕН.

Крім того, ПКЕЕН, які регулюють відносини між громадянами (споживачами електричної енергії) та енергопостачальниками передбачено, що відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі, на інших об`єктах споживача та пломб на них несе споживач (п. 11 Правил).

Слід зазначити, що Вищий господарський суд України в постанові № 5016/1309/2012(7/73) встановив «...саме позивач, згідно ПКЕЕ, несе відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб, як особа, на балансі якої перебував лічильник і, який мав забезпечувати його схоронність..».

Тобто, відповідач відповідно до акту про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб на ньому від 24.03.2013 року, мав на відповідальному зберіганні прилад обліку типу НІК 2301АП2 № 0653997, а отже, саме відповідач є особою, яка експлуатує вказаний прилад обліку на підставі Договору та Акту, а тому повинен нести відповідальність за його збереження, цілісність, та експлуатацію.

Відповідно до статті 525 Цивільного кодексу України «Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено законом».

Згідно зі статтею 526 ЦК України «Зобов`язання має виконуватися належним чином до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.»

Згідно з п. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями, бездіяльністю особистим правам фізичної чи юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі, особою яка її завдала.

Крім того керуючись п. 5.2.1 Правил, енергопостачальник має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями допущенними споживачем під час користування електричної енергією. Також, відповідно до п. 8.2.7 у разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії та збитків.

Щодо клопотання позивача про поновлення строків позовної давності у даному спорі, як пропущеного з поважних причин, слід вказати наступне.

Відповідно до ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Статтею 261 ЦКУ передбачено, що перебіг строку позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Враховуючи, що перебіг позовної давності почався 18.12.2016 року, тому строк позовної давності у даній справі становив по 18.12.2019 року.

Проте, згідно ст. 264 ЦК України перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується.

Згідно ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідач ОСОБА_1 30.05.2017 року зверталася до суду з позовом до Макарівського районного підрозділу ПАТ «Київобленерго» про скасування рішення комісії від 17.05.2017 р. по акту про порушення № К033617 від 18.12.2016 року (справа № 370/1172/17).

30.08.2019 р. Макарівським районим судом Київської області ухвалено рішення у справі №370/1172/17 про відмову в задоволенні позову ОСОБА_1 , яке постановою Київського апеляційного суду від 16.01.2020 р. змінено в мотивувальній частині, а в іншій частині рішення залишено без змін.

Враховуючи, що перебіг позовної давності переривався з 30.05.2017 року по 16.01.2020 рік, а після переривання перебіг позовної давності починається заново, позивач з даним позовом звернувся 01.12.2020 р., тому суд вважає, що поновлювати такий строк не має необхідності, так як позивач звернувся до суду в межах встановленого строку.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Тож, враховуючи принцип диспозитивності цивільного судочинства, оцінюючи належність, допустимість та достовірність наданих позивачем доказів, кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що вимоги ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії/правил користування електричною енергією для населення є обгрунтованими та підлягають задоволенню, оскільки достовірно встановлено, що відповідач порушив Правила користування електричною енергією для населення, чим завдав позивачу збитків, у зв`язку з чим вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, в розмірі 43 765,94 грн. та 11 530,80 грн. збитків у вигляді витрат зі сплати вартості проведеної експертизи підлягають стягненню з відповідача на користь позивача в повному обсязі, вказані висновки суду відповідачем не спростовані.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, документально підтверджені (а.с. 1) судові витрати позивача зі сплати судового в розмірі 2102,00 грн., підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.

Згідно ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст. ст. 5, 76-81, 83, 95, 141, 247, 265, 354-355 ЦПК України суд,

у х в а л и в :

Позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії/правил користування електричною енергією для населення задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» вартість не облікованої електричної енергії на загальну суму 43 765 (сорок три тисячі сімсот шістдесят п`ять) грн. 94 коп. на р/р НОМЕР_1 в ПАТ «Державний ощадний банк України», МФО 322669, , IBAN НОМЕР_2 .

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» витрати зі сплати вартості проведеної експертизи у сумі 11 530 (одинадцять тисяч п`ятсот тридцять) грн. 80 коп. на рахунок НОМЕР_3 в ПАТ «Альфа-Банк», МФО 300346, , IBAN НОМЕР_4 .

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» витрати по оплаті судового збору у сумі 2102 (дві тисячі сто дві) грн. 00 коп. на рахунок НОМЕР_3 в ПАТ «Альфа-Банк», МФО 300346, , IBAN НОМЕР_4 .

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а якщо воно не проголошувалося з дати складання повного його тексту, через Макарівський районний суд.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 273 ЦПК України.

Повний текст рішення складено 08.07.2021 року.

Реквізити сторін:

Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі»: 08132, Київська обл., Києво-Святошинський р-н, м. Вишневе, вул. Київська, 2-Б, ;

ОСОБА_1 : АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 .

Суддя А.В. Косенко