У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

Справа № 185/7441/21

Провадження № 2/185/3352/21

14 вересня 2021 року м. Павлоград

Суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Шаповалова І.С., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа Орган опіки та піклування виконавчого комітету Павлоградської міської ради Дніпропетровської області, про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В :

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа Орган опіки та піклування виконавчого комітету Павлоградської міської ради Дніпропетровської області, про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами приходжу до наступного.

Позивачем не дотримано вимог ч.4 ст. 177 ЦПК України, а саме: до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем до матеріалів позовної заяви додано копію квитанції про сплату судового збору, однак частиною 1 статті 1 Закону «Про судовий збір» подано визначення судового збору.

Судовий збір це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір входить до складу судових витрат.

Судові витрати це передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з розглядом справи та вирішенням, а у випадках звільнення від сплати цих осіб це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

Законом «Про судовий збір» встановлено ставку судового збору (п.5 ч. 3 ст. 4) в 1-му розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня календарного року, у якому відповідна скарга подається до суду) за подання апеляційної скарги на ухвалу до адміністративного суду.

Судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України (ч. 1, 2 статті 9 Закону «Про судовий збір»).

Судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, зокрема й з використанням платіжних систем через мережу Інтернет у режимі реального часу (відповідно до частини 1 статті 6 Закону «Про судовий збір»).

Постановою Правління Національного банку України від 21.01.2004 № 22 затверджено Інструкцію про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті (далі Інструкція), якою встановлено загальні правила, види і стандарти розрахунків клієнтів банків та банків у грошовій одиниці України на території України, що здійснюються за участю банків, а також встановлено вимоги щодо заповнення розрахункових документів.

Відповідно до Інструкції платіжне доручення оформлюється платником за формою згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів. Так, одним із реквізитів платіжного доручення є «Призначення платежу». Реквізит «Призначення платежу» платник заповнює так, щоб надати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів отримувачу. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України. Платник відповідає за дані, що зазначені в реквізиті платіжного доручення «Призначення платежу».

У платіжному дорученні, який є документом про сплату судового збору, в розділі «Призначення платежу» мають бути зазначені відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Отже, квитанція про сплату судового збору у іншому випадку не є належним доказом сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі і не може вважатися належним доказом сплати судового збору.

Правові позиції викладені в ухвалах Верховного Суду від 31.05.2018 у справі №922/496/17 та (ВС/КГС №905/1057/18 від 16.01.2019).

Враховуючи викладене позовні вимоги підлягають уточненню з огляду на виконання вимог статті 177 ЦПК України.

За таких обставин, суд вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

Приймаючи до уваги вищевикладене, вважаю за необхідне залишити позовну заяву без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа Орган опіки та піклування виконавчого комітету Павлоградської міської ради Дніпропетровської області, про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з моменту отримання копії ухвали.

У випадку не усунення недоліків у встановлений строк заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.С. Шаповалова