Справа № 211/3769/20
Провадження № 2/211/365/21
Р І Ш Е Н Н Я
іменем України
14 вересня 2021 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі :
головуючого судді - Середньої Н.Г.,
при секретарі - Зайцевій А.М., Бехало В.В.,
з участю сторін: позивача - ОСОБА_1 , представника позивача - ОСОБА_2 , представників відповідача - Нанчкевич О.Л., Козак Т.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі в порядку спрощеного позовного провадження в режимі відеоконференції цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» про визнання незаконним та скасування рішення комісії, наказів про дисциплінарне стягнення, відшкодування моральної шкоди,
позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з вищезазначеним позовом та просить суд поновити строк на оскарження рішення комісії по трудовим спорам АТ «ДТЕК Дніпровські мережі» № 23 від 18.06.2020, визнати незаконними та скасувати рішення комісії № 23 від 18.06.2020, наказ від 18.05.2020 та наказ від 17.06.2020 про оголошення їй догани, поновивши право на отримання премій шляхом виплати в повному обсязі за період з травня 2020 року по жовтень 2020 року та стягнувши з відповідача на свою користь моральну шкоду в сумі 10 000,00 грн. В обґрунтування вимог зазначила, що згідно наказу № 332 а/1001 від 18.05.2020 про притягнення до дисциплінарної відповідальності із службовою запискою від 21.04.2020 № 4253/1880 департаментом з безпеки АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» було проведено перевірку дотримання вимог Правил роздрібного ринку електричної енергії та посадових обов`язків працівниками відділу по роботі з договорами департаменту з клієнтських операцій АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», в результаті якої були виявлені порушення. Згідно наказу, вона без погодження, самовільно, взяла на себе виконання роботи з переукладення договору про надання послуг з розподілу електроенергії у зв`язку зі зміною власника об`єкта по АДРЕСА_1 , в електронному вигляді погодила їх з головним фахівцем відділу по роботі з договорами ОСОБА_3 та начальником відділу з формування корисного відпуску Соколовою Н.А., а після цього надала на підпис відмінні від раніше погоджених в електронному виді договір та документи. Після погодження в електронному вигляді вона самовільно та безпідставно змінила у договорі приєднану потужність, чим порушила п. 4.1.24 Кодексу систем розподілу, що призвело до недотримання пунктів 2.2., 2.22, 2.23, 2.32 Посадової інструкції провідного фахівця відділу по роботі з договорами департаменту з клієнтських операцій. Не погоджуючись із вказаним наказом, позивач направила до комісії з трудових спорів АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» заяву про оскарження наказу, за результатами якої комісією було прийнято рішення про відмову в задоволенні заяви. Вважає вказаний наказ таким, що винесений з порушенням, оскільки отримавши роботу за заявою користувача ОСОБА_4 (адреса АДРЕСА_1 ), вона підготувала договір, в електронному вигляді направила його на погодження ОСОБА_3 та затвердження ОСОБА_5 , після чого отримала лист-погодження в паперовому вигляді. При друку договору в програмі було допущено технічну помилку: по тексту в одному місці стояли показники 50 кВт, в іншому 150 кВт та помилково зазначено замість електролічильника прямого включення засіб обліку з трансформаторами струму 400/5. 18.03.2020 головним спеціалістом ВРД було повідомлено про невідповідність в договорі, яку самостійно позивачем було виправлено. Тому вважає, що нею не вчинено протиправного, винного невиконання або неналежного виконання своїх трудових обов`язків, за яке можуть бути застосовані санкції дисциплінарного характеру, так як в договорі не міститься інформації про збільшення потужностей з 50 кВт на 150 кВт, а випадково в додатках. Також вона не погоджується з наказом від 17.06.2020, який теж підлягає скасуванню, бо винесений безпідставно, в якому зазначено, що по договорам по зміні власника об`єкта по АДРЕСА_2 з ФОП ОСОБА_6 на ФОП ОСОБА_7 за заявою від 15.01.2020 вона відмовилась надавати пояснення, про що складено акт від 21.05.2020: безпосередньо під час здійснення перевірки на її робочому місці саме нею ставилось питання щодо надання зазначених договорів для належного підготування пояснень, які були відсутні на робочому місці і коли стало питання щодо складання акту про проведену перевірку, їй відмовили у складанні акту і про його існування вона дізналась вже з самого наказу. вважає, що відсутні підстави для притягнення її до дисциплінарної відповідальності, оскільки в її діях відсутній будь-який умисел, наміри, в її діях вбачається необережність. Більш того, зазначені в наказі від 18.05.2020 пункти Посадової інструкції, які нібито вона порушила, передбачають що вона розглядає надані документи, виконує доручення та дотримується правил взаємодії з учасниками ринку електричної енергії, а її притягують до дисциплінарної відповідальності за те, що взагалі не належить до її трудових обов`язків. До того ж працівників профспілки не було залучено до службового розслідування, відповідно такої згоди профспілковий комітет не давав, керівництво підприємства до нього з цим питанням не зверталось. Зазначила про те, що згідно порядку про застосування дисциплінарних стягнень в АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» від 26.07.2018, чинними на дату винесення наказів зазначено, що днем виявлення проступку є дата безпосередньої фіксації факту проступку, а вразі проведення розслідування, датою виявлення порушення є дата складання службової записки. Відповідно до службової записки,направленої на ім`я директора 17.04.2020 щодо факту вчинення нею порушень, службова записка направляється на підставі проведення попередньої перевірки № 2398 від 24.03.2020. Тому враховуючи викладене, просить задовольнити вимоги.
В ході розгляду справи позивачем заявлені вимоги уточнила, в редакції уточненого позову від 03.11.2020 (а.с. 72-76) просить суд поновити строк на оскарження рішення комісії по трудовим спорам АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» № 23 від 18.06.2020, визнавши вказане рішення незаконним та скасувати його та накази від 18.05.2020 і від 17.06.2020 про оголошення їй догани, поновивши право на отримання премій шляхом виплати в повному обсязі за період з травня 2020 року по жовтень 2020 року та стягнувши моральну шкоду в сумі 10 000,00 грн.
Ухвалою суду від 26 червня 2020 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Ухвалами суду від 16 квітня 2021 року,29 квітня 2021 року, 05 травня 2021 року, 26 травня 2021 року, 23 червня 2021 року, 15 липня 2021 року, 22 липня 2021 року, розгляд цивільної справи ухвалено здійснювати дистанційно, в режимі відеоконференції.

Ухвалою суду від 05 травня 2021 року поновлено строк та прийнято позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» про оскарження рішення комісії, визнання незаконним та скасування наказів, відшкодування моральної шкоди, подану 03.11.2020 до розгляду з первісним позовом в порядку спрощеного позовного провадження.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 заявлені вимоги підтримали з підстав, викладених в тексті уточненої позовної заяви, наполягали на їх задоволенні.

Представники відповідача ОСОБА_8 та ОСОБА_9 вимоги первісного та уточненого позову не визнали з підстав, викладених у відзиві на позов та письмових запереченнях на уточнений позов.

В обґрунтування відзиву на первісний позов (а.с. 48-53) зазначено, що враховуючи встановлений ст. 225 КЗпП України строк звернення до комісії по трудовим спорам. Працівник має звертатись до комісії по трудовим спорам для вирішення спору, а вразі незгоди з рішенням комісії працівник може оскаржити її рішення до суду у десятиденний строк з дня вручення йому виписки з протоколу засідання комісії чи його копії. Натомість заява позивача до комісії про оскарження наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності № 395а/1001 від 17.06.2020 не подавалася, а отже позивачем не було дотримано обов`язкового досудового порядку оскарження вказаного наказу, а отже звернення до суду з вимогою про захист порушеного права є передчасною. Як вбачається з позовних вимог, всупереч вимогам статті 231 КЗпП України позивач звертається з вимогам про визнання недійсними та скасування наказу № 332а/1001 від 18.05.2020, а не про оскарження рішення комісії по трудовим спорам, що свідчить про невірно обраний спосіб захисту прав у розумінні ст.. 16 ЦК України, тому вимоги не підлягають задоволенню. Щодо наказу від 18.05.2020, то викладене в ньому порушення було виявлено відповідачем 21.04.2020, відповідно строк для притягнення до дисциплінарної відповідальності до 21.05.2020 включно. Зазначено, що саме ОСОБА_1 готувала проект договору, вносила дані, направляла на погодження, роздруковувала та надавала для підпису проект договору і при цьому нею дійсно були допущені помилки як в тексті договору, так і в його додатку, що не заперечує і сама позивач. При цьому відповідно до посадової інструкції, ОСОБА_1 розглядає документи на відповідність вимогам в тому числі Кодексу систем розподілу, а відповідно до п. 4.1.24 Кодексу, у разі зміни власника електроустановки або земельної ділянки в договорі на приєднання зі всіма додатками, включаючи технічні умови, в установленому чинним законодавством порядку вносяться лише ті зміни, що стосуються заміни замовника (сторони договору). Отже технічні умови та параметри, зокрема приєднана потужність по договору залишаються незмінними для нового власника об`єкта. Таким чином ОСОБА_1 при підготовці проекту договору, було порушено п. 4.1.24 Кодексу систем розподілу, що призвело до недотримання пункту 2.2. її посадової інструкції, відповідно до якого вона виконує доручення/завдання (в т.ч. усні) головного фахівця/безпосереднього керівника, начальника відділу, керівника департаменту, а у разі отримання завдання/доручення повідомляє керівництво про його отримання та виконання. ОСОБА_1 не отримувала завдання від головного фахівця ОСОБА_3 або безпосереднього керівника ОСОБА_10 щодо переукладення договору, а також не повідомляла вказаних осіб про отримання такого завдання від керівника департаменту, що підтверджується пояснювальними записками ОСОБА_3 та ОСОБА_10 . Переукладення договору із допущенням порушень істотних його умов свідчить про неналежне виконання посадових обов`язків ОСОБА_1 . При цьому Товариством в результаті перевірки виконання посадових обов`язків працівниками відділу по роботі з договорами департаменту з клієнтських операцій були виявлені порушення пункту 2.32 посадової інструкції щодо правил взаємодії з учасниками ринку електричної енергії, допущені провідним фахівцем ОСОБА_1 у вигляді неналежного оформлення договору із споживачем, який є учасником ринку електричної енергії, що є порушенням умов Кодексу систем розподілу та призводить до недотримання правил взаємодії з учасниками ринку електричної енергії. Стосовно наказу від 17.06.2021, то в січні 2020 року провідним фахівцем договірного відділу департаменту з клієнтських операцій ОСОБА_1 при виконанні завдань з переукладення публічного договору про надання послуг з розподілу електричної енергії з ФОП ОСОБА_6 на ФОП ОСОБА_7 було зазначено в договорі потужність 20 кВт, при цьому договірна потужність для об`єкта попереднього власника була встановлена 2 кВт. В той час ні попередній, ні новий власники об`єкта для збільшення договірної потужності по ньому до Товариства не зверталися, а отже дані в договорі мали бути зазначені з урахуванням п. 4.1.24 Кодексу систем розподілу, тобто без зміни потужності для об`єкта нового власника. Вказане порушення було виявлено відповідачем 07.05.2020. в період з 28.05.2020 по 01.06.2020 та з 01.06.2020 по 12.06.2020 позивач перебувала в стані тимчасової непрацездатності, тому строк для притягнення ОСОБА_1 до відповідальності становив до 22.06.2020 включно. По факту порушення надавати письмові пояснення ОСОБА_1 відмовилась, в результаті чого було складено акт про відмову від надання пояснень від 21.05.2020. До винесення наказу № 332а/1001 від 18.05.2020 від ОСОБА_1 було отримано письмові пояснення від 07.05.2020 з приводу порушення трудової дисципліни; до винесення наказу № 395а/1001 від 17.06.2020 ОСОБА_1 надано право та запропоновано надати письмові пояснення, від надання яких вона відмовилась. За кожне порушення позивача було застосовано одне дисциплінарне стягнення, при обранні виду стягнення Товариством було враховано ступінь тяжкості проступку безпідставне збільшення потужностей в договорах призвело б до неотримання коштів за збільшення потужностей на об`єкті та перевантаження мереж і пошкодження обладнання, в зв`язку з чим Товариство понесло б значні матеріальні збитки, а споживачі могли залишитись без електроживлення. Зазначено про те, що позивачем не сплачена сума за вимогу про відшкодування моральної шкоди в сумі 2 102,00 грн., до того ж вказана вимога належним чином не обґрунтована позивачем.

В письмових запереченнях щодо подання уточненої позовної заяви (а.с. 86-87) представником відповідача зазначено, що уточнена позовна заява є по суті заявою про зміну предмета позову, подана до суду з порушенням строку, в день третього судового засідання, тому підлягає залишенню без розгляду. Крім того, для встановлення винної особи у вчиненні порушення має бути проведена перевірка, і саме в результаті перевірки і встановлюється винна особа. Час проведення самої перевірки не можна вважати діючим строком для притягнення особи до відповідальності, адже така особа під час перевірки, яка триває, не встановлена, а лише за результатами проведеної перевірки встановлюється винна у вчиненні порушення особа. Факт встановлення працівника, який вчинив діяння, було викладено в службовій записці № 4253/1001 від 21.04.2020, відповідно строк для притягнення до дисциплінарної відповідальності складає до 21.05.2020 включно.

Вислухавши учасників процесу, розглянувши подані документи та з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов до наступних висновків.

Як встановлено судом, наказом від 18 травня 2020 року за № 332а/1001 Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» оголошено ОСОБА_1 , провідному фахівцю відділу по роботі з договорами департаменту з клієнтських операцій АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» оголошено догану за порушення нею п. 4.1.24 Кодексу систем розподілу, що призвело до недотримання пунктів 2.2., 2.22, 2.23, 2.32 Посадової інструкції провідного фахівця відділу по роботі з договорами департаменту з клієнтських операцій. В обґрунтування наказу зазначено, що згідно зі службовою запискою від 21.04.2020 за № 4253/1880, було проведено перевірку дотримання вимог Правил роздрібного ринку електричної енергії та посадових обов`язків,в ході якої було встановлено, що позивач без доручення чи погодження головного фахівця відділу по роботі з договорами ОСОБА_3 або безпосереднього керівника ОСОБА_10 самовільно взяла на себе виконання робіт з переукладення договору про надання послуг з розподілу електроенергії у зв`язку зі зміною власника об`єкта по АДРЕСА_1 з ФОП ОСОБА_11 на фізичну особу ОСОБА_12 . Після підготовки проекту договору про надання послуг з розподілу електроенергії та необхідних документів ОСОБА_1 в електронному вигляді погодила їх з головним фахівцем відділу по роботі з договорами ОСОБА_3 та начальника відділу з формування корисного відпуску Криворізького району електричних мереж ОСОБА_5 , а після цього надала на підпис ОСОБА_3 цей проект договору та документи. Які були відмінними від раніше погоджених в електронному вигляді ОСОБА_3 та ОСОБА_5 . Після погодження в електронному вигляді ОСОБА_1 самовільно та безпідставно змінила у договорі приєднану потужність з 50 кВт на 150 кВт, а на однолінійній схемі до договору замість електролічильника прямого включення зазначила засіб обліку з трансформаторами струму 400/5. Після підписання документів ОСОБА_3 , ОСОБА_1 передала один їх примірник новому власнику об`єкта і внесла дані про договір та збільшену дозволену потужність до білінгової системи. Своїми діями ОСОБА_1 безпідставно збільшила у договорі на розподіл електричної енергії приєднану потужність на 100 кВт, чим порушила п. 4.1.24 Кодексу систем розподілу, згідно якого технічні умови та параметри, зокрема приєднана потужність по договору на приєднання, залишаються незмінними для нового власника об`єкта. Вказане призвело до недотримання пунктів 2.2, 2.22, 2.23, 2.32 Посадової інструкції провідного фахівця по роботі з договорами департаменту з клієнтських операцій (а.с. 10 копія наказу).

Позивач 27 травня 2020 року звернулася до комісії по трудовим спорам Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» із заявою про скасування наказу від 18.05.2020 № 332а/1001 АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», яким їй винесено дисциплінарне стягнення у вигляді догани. Комісія при розгляді вказаної заяви 18 червня 2020 року вирішила відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 , що підтверджується протоколом № 23 (а.с. 12 копія протоколу).

Наказом від 17 червня 2020 року за № 395а/1001 Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» оголошено ОСОБА_1 , провідному фахівцю відділу по роботі з договорами департаменту з клієнтських операцій АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» оголошено догану за порушення нею п. 4.1.24 Кодексу систем розподілу, що призвело до недотримання пунктів 2.2., 2.23 Посадової інструкції провідного фахівця відділу по роботі з договорами департаменту з клієнтських операцій. В обґрунтування наказу зазначено, що згідно зі службовою запискою від 07.05.2020 № 4839/1880 департаментом з безпеки АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» було досліджено дані білінгової системи «Мегапром», в результаті чого виявлено, що під час переукладення публічного договору про надання послуг з розподілу електричної енергії по особовому рахунку № НОМЕР_1 у зв`язку зі зміною власника об`єкта по АДРЕСА_2 з ФОП ОСОБА_6 на ФОП ОСОБА_7 за заявою від 15.01.2020, провідним фахівцем ОСОБА_1 було збільшено договірну потужність з 2 кВт на 20 кВт у вказаному договорі, про приєднання до якого з вказаною договірною потужністю та іншими технічними характеристиками нового власника було письмово повідомлено 16.01.2020. При цьому ні попередній, ні новий власники вказаного об`єкта для збільшення договірної потужності по ньому до Товариства не зверталися. Своїми діями провідний спеціаліст ОСОБА_1 порушила пункт 4.1.24 Кодексу систем розподілу, згідно якого технічні умови та параметри, зокрема приєднана потужність по договору на приєднання, залишаються незмінними для нового власника об`єкта. Вказане призвело до недотримання провідним спеціалістом ОСОБА_1 пунктів 2.2., 2.23 Посадової інструкції провідного фахівця відділу по роботі з договорами департаменту з клієнтських операцій (а.с. 11).

У статті 43 Конституції України закріплено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Використання примусової праці забороняється.

Відповідно до статті 221 Кодексу законів про працю України трудові спори розглядаються комісіями по трудових спорах та районними, районними у місті, міськими чи міськрайонними судами.

Згідно зі статтею 225 КЗпП України працівник може звернутися до комісії по трудових спорах у тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у спорах про виплату належної йому заробітної плати - без обмеження будь-яким строком.

Відповідно до статті 228 КЗпП України у разі незгоди з рішенням комісії по трудових спорах працівник чи власник або уповноважений ним орган можуть оскаржити її рішення до суду в десятиденний строк з дня вручення їм виписки з протоколу засідання комісії чи його копії.

Незалежно від того, працівником, власником або уповноваженим ним органом порушена справа, після вирішення спору в КТС суд розглядає її в порядку позовного провадження як трудовий спір, що вирішувався в КТС, тобто, як вимогу працівника до підприємства, установи, організації (пункт 5 постанови № 9 Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 1992 року «Про практику розгляду судами трудових спорів»).

Аналізуючи зміст наведених норм трудового законодавства слід дійти висновку, що предметом судового розгляду є не законність/незаконність рішення КТС, постановленого цим органом за заявою працівника, а законність/незаконність вимог працівника, з якими він попередньо звернувся до комісії (постанова Верховного Суду від 08 квітня 2021 року у справі № 487/2492/16-ц (провадження № 61-29св21).

Пунктами 2.2., 2.22, 2.23, 2.32 Посадової інструкції провідного фахівця відділу по роботі з договорами департаменту з клієнтських операцій встановлено, що провідний фахівець:

- розглядає документи на відповідність вимогам Правил роздрібного ринку електричної енергії, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу, Кодексу комерційного обліку електричної енергії, іншим нормативно-правовим актам для укладення договорів: споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії, про надання послуг з компенсації перетікань реактивної електричної енергії, енергопостачальника про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії, спільного використання технологічних електричних мереж;

-виконує доручення/завдання (у т.ч. усні) головного фахівця/безпосереднього керівника начальника відділу, керівника департаменту. У разі отримання завдання/доручення від начальника відділу або курівника департаменту, повідомити головного фахівця/безпосереднього керівника про отримане завдання, його виконання. Доручення/завдання керівника вищого рівня є пріоритетними для виконання по відношенню до завдань/доручень керівників нижчого рівня;

-належним чином виконує посадові обов`язки, доведені плани/показники робіт;

-дотримується правил взаємодії з учасниками ринку електричної енергії та/або третіми сторонами з питань надання послуг з приєднання до системи розподілу, доступу до системи розподілу та надання послуг з розподілу електричної енергії, послуг комерційного обліку, зміни електропостачальника, виконання інших функцій ОСР.

Стосовно порушення, зазначеного в наказі від 18.05.2020, то позивачем згідно тексту первісного та уточненого позовів, визнається факт зазначення в тексті договору показники потужностей як 150 кВт замість 50 кВТ, та замість електролічильника прямого включення засіб обліку з трансформаторами струму 400/5. В обґрунтування ОСОБА_1 посилається на те, що в її діях відсутні протиправне, винне невиконання або неналежне виконання своїх трудових обов`язків, за яке може бути застосовано дисциплінарне стягнення, оскільки має місце необережність, технічна помилка.

Згідно статті 148 КЗпП України, дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Вимогами статті 149 КЗпП України встановлено, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Тобто дисциплінарна відповідальність, як і будь-яка інша юридична відповідальність, має примусовий характер. Він полягає в тому, що стосовно працівника, який вчинив дисциплінарний проступок, роботодавцем можуть уживатися заходи примусового впливу, які спричиняють для порушника певні негативні наслідки.

Верховний Суд в постанові від 06 травня 2020 року у справі № 501/636/17 (провадження № 61-29950св18), зазначив, що догана це захід дисциплінарного впливу морально-психологічного характеру, що містить негативну оцінку конкретних дій працівника і виконує попереджувальний і мотиваційний вплив на нього. Догана є універсальним дисциплінарним стягненням і може застосовуватися за будь-який вчинений дисциплінарний проступок.

Порушення трудової дисципліни - це невиконання чи неналежне виконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. Трудові обов`язки працівника визначаються у посадовій (робочій) інструкції.

КЗпП України не містить переліку випадків, в яких може застосовуватися догана чи звільнення. Притягнення до дисциплінарної відповідальності і накладення стягнення - це право роботодавця, а не його обов`язок. При визначенні виду стягнення враховуються попередня робота працівника, його ставлення до праці. До застосування дисциплінарного стягнення власник повинен зажадати від працівника письмові пояснення. Якщо працівник відмовився від цього, власник повинен скласти акт про відмову від дачі пояснень і провести дисциплінарне розслідування порушення трудової дисципліни. Власник підприємства зобов`язаний, застосовуючи певний вид дисциплінарного стягнення, видати наказ (розпорядження), в якому зазначити мотиви застосування стягнення.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника.

Невиконання власником або уповноваженим ним органом обов`язку зажадати письмове пояснення від працівника та неодержання такого пояснення не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення, якщо факт порушення трудової дисципліни підтверджений представленими суду доказами.

Необережність характеризується тим, що працівник, який вчинив дисциплінарний проступок, передбачав можливість настання шкідливих наслідків своєї поведінки, але легковажно розраховував на їх відвернення або не передбачав можливість таких наслідків, хоча повинен був і міг їх передбачити.

Верховний Суд також вказав, що для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності значення має факт невиконання або неналежного виконання працівником своїх посадових обов`язків, зафіксованих належним чином, а ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника має значення при обранні виду стягнення за порушення трудової дисципліни, і не може бути підставою звільнення від дисциплінарної відповідальності працівника.

За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення, при обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Встановивши порушення положень посадової інструкції позивачем, відповідач застосував до нього таке стягнення як догану, яка є менш суворим дисциплінарним стягненням у порівнянні із звільненням. При цьому суд враховує викладені у відзиві на позові представником відповідача тяжкість наслідків, які могли бути завдані відповідачу необережними, на думку позивача, діями, в тому числі й завдання збитків Товариству.

Ураховуючи те, що оспорювані позивачем накази містять відомості про конкретні проступки, вчинені позивачем, порушення нею посадової інструкції, конкретні обставини, за яких були вчинені правопорушення, тобто є законними, вимоги про скасування цих наказів є необґрунтованими (постанова Верховного Суду від 03 червня 2020 року у справі № 203/905/17 (провадження № 61-35759св18).

Згідно частин 1-3 статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 89 ЦПК України встановлено, що виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Розглядаючи справу, суд забезпечив сторонам рівні можливості щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Згідно з вимогами пунктів 1, 2, 3 частини першої статті 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин.

Тому аналізуючи вищевикладені доводи, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення вимог.

Частиною 1 статті 133 ЦПК України визначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно частини першої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розмі5ру задоволених позовних вимог

У зв`язку з відмовою в задоволенні вимог, судові витрати відшкодуванню позивачу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 10, 12,13, 141, 263, 265 ЦПК України,суд

ухвалив:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду через Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом 30 днів з дня складення повного тесту рішення.

Повний текст рішення складено 21 вересня 2021 р.

Суддя Н.Г.Середня