Справа № 654/2424/21
Провадження №2/654/1002/2021
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 грудня 2021 року м. Гола Пристань
Голопристанський районний суд Херсонської області у складі:
головуючої судді - Ширінської О.Х.,
за участі секретаря - Синевид І.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «АКЦЕНТ-БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -
АТ «АКЦЕНТ-БАНК», через свого представника, звернулося до суду з вищевказаним позовом, у якому зазначено, що 27.11.2015 року ОСОБА_1 приєдналася до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «АКЦЕНТ-БАНК» з метою укладання кредитного договору № Б/Н та отримання кредитної картки. На підставі вказаної Анкети-Заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг АТ «АКЦЕНТ-БАНК» відповідачу надано кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 46.80 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом.
Представник позивача у судове засідання не з`явився, але надав до суду належним чином оформлене клопотання, в якому просив суд розглянути справу без його участі.
Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, причини своєї неявки суду не повідомила, про час, дату та місце розгляду справи була повідомлена належним чином.
Оскільки відповідач у судове засідання не з`явилася, відзиву на позов не надала, суд при вирішенні спору виходить з наданих позивачем доказів, які містяться у матеріалах справи та приходить до наступному висновку.
Згідно ч. 1 ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Відповідно до ч. 2 ст. 509 ЦК України, зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.
Пунктом 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Як встановлено ч. 1 ч. 2 ст. 1055 ЦК України, кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним.
Умови вчинення договорів визначені Главою 52 ЦК України. Так, за змістом ст.ст. 626-627 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. У договорах за участю фізичної особи - споживача враховуються вимоги законодавства про захист прав споживачів.
Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. (стаття 638 ЦК України).
Стаття 639 ЦК України передбачає, що договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі.
Таким чином, законодавець визначив, що для укладення кредитного договору між юридичною та фізичною особою сторони мають у письмовій формі (в тому числі за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем) досягти згоди щодо розміру кредиту, розміру і порядку нарахування процентів за його користування, строків користування кредитом та строків його повернення. Недосягнення такої згоди, як і недотримання вимог щодо форми, означає відсутність кредитного договору як повноцінного правочину.
Вираженням згоди сторони з умовами договору є позначення, за яким можна ідентифікувати сторону договору і яке виражає її волевиявлення, зокрема підпис особи.
Як вбачається з матеріалів справи, 27.11.2015 року між АТ «АКЦЕНТ-БАНК» та ОСОБА_1 було укладено кредитний договір № б/н, який складається з Анкети-заяви б.н. від 27.11.2015 року, що містить у собі анкетні данні позичальника; Умов та правил надання банківських послуг в АТ «АКЦЕНТ-БАНК», які визначають порядок користування банківською картою, строк дії договору, відповідальність сторін за порушення договору; а також Тарифів банку, якими визначено процентну ставку за користування кредитом, порядок і строки внесення щомісячних платежів, розміри пені. В нижній частині Анкети-заяви міститься текст про згоду клієнта з тим, що дана анкета, а також Умови і Тарифи, розміщені на офіційному сайті банку, складають між сторонами єдиний договір про надання банківських послуг, а також про те, що клієнт ознайомлений з даними Умовами і Тарифами.
Натомість, оскільки відповідач у судове засідання не з`явилася, відзиву не надіслала, то суд не може встановити її позицію щодо визнання чи невизнання Умов і Тарифів, а тому при винесенні рішення виходить із наданих позивачем доказів.
Так, своїм підписом позичальник підтвердила, що вказана заява разом з Умовами і правилами надання банківських послуг, а також Тарифами складає між нею і банком договір про надання банківських послуг.
Згідно п. 2.1.1.5.5 Умов та правил надання банківських послуг, в обов`язки відповідача входить погашення заборгованості за кредитом, відсотками за його користування, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим договором.
Тарифами банку встановлено розмір процентної ставки за користування кредитом, порядок внесення платежів на його погашення, розмір пені.
Згідно ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.
Статтею 1049 ЦК України, передбачено, що позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
У відповідності до ч. 1 ст. 623 ЦК України, боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані ним збитки.
Таким чином, суд вважає, що позовні вимоги АТ «АКЦЕНТ-БАНК» про стягнення з відповідача заборгованості за кредитними договорами підтверджені необхідними письмовими доказами і ґрунтуються на нормах чинного законодавства, а тому підлягають повному задоволенню.
На підставі ст. 141 ЦПК України на користь АТ «АКЦЕНТ-БАНК» також підлягають стягненню судові витрати понесені позивачем за сплату судового збору у розмірі 2270 гривня.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 141, 229, 258-259, 263-268, 280-284, 288-289 ЦПК України, ст.ст. 526, 549, 623, 1048-1052, 1054 ЦК України, суд, -
Позов Акціонерного товариства «АКЦЕНТ-БАНК» - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня проголошення заочного рішення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржене у загальному порядку.
Рішення може бути оскаржено до Херсонського апеляційного суду через Голопристанський районний суд протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Суддя: О. Х. Ширінська