Справа № 766/1026/21
УХВАЛА

про призначення експертизи та про зупинення провадження

10.09.2021р. Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

Головуючої судді Зуб І.Ю.,

при секретарі Щербань А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника позивача адвоката Мусулевського А.А. у цивільні справі за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Товариства з додатковою відповідальністю Страхова компанія «Альфа-Гарант» (, місцезнаходження: 01133, м. Київ, б-р. Лесі Українки, б. 26) про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,-

встановив:

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом, в якому просить у рахунок відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди від 21.10.2020 року, стягнути з ТОВ Страхова компанія «Альфа-Гарант» на його користь 40191,180грн. недоплаченого страхового відшкодування та судові витрати.

В судовому засіданні представник позивача адвокат Мусулевський А.А. заявив клопотання про призначення у справі судової автотоварознавчої експертизи на вирішення якої поставити наступні запитання: який розмір матеріальної шкоди заподіяної власнику пошкодженого у дорожньо-транспортній пригоді від 21.10.2020 року транспортного засобу «Mazda 6 Skyastiv-G 2.5i» реєстраційний номер НОМЕР_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 ? Призначення експертизи за матеріалами справи просить доручити експерту Єрофеєву Валерію Олександровичу (Херсонська торгово-промислова палата України).

В судовому засіданні представник відповідача підтримав письмові заперечення проти клопотання про призначення експертизи, а саме заперечував проти обраного експерта позивачем, оскільки він проводив експертне дослідження у даній справі, тому вважає, що проведення експертизи можна доручити Херсонському Науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України. Також зазначає, про необхідність поставити експерту питання для визначення матеріального збитку з врахуванням ПДВ та без його врахування.

Згідно із ч. 5 ст. 103 ЦПК України учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Щодо вимоги представника відповідача про визначення розміру ПДВ, суд зазначає наступне.

За загальним правилом, як при визначенні розміру страхових платежів, так і при визначенні розміру матеріального збитку чи страхової виплати, що підлягає до відшкодування страхувальнику чи безпосередньо потерпілій особі (пункт 36.4 статті 36 Закону України від 1 липня 2004 року № 1961-IV «Про обов`язкове 23 Спори, пов`язані зі страховими правовідносинами страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів»), ПДВ не нараховується, окремим рядком не виділяється і страховики не є платниками ПДВ по таких операціях. У разі, якщо страхові суми спрямовуються безпосередньо на придбання у платника ПДВ послуг з ремонту, заміщення, відтворення застрахованого об`єкта чи товарно-матеріальних цінностей, що мають бути використані в процесі його ремонту (запчастини та інші витратні матеріали тощо), то розрахунок суми виплат на таке придбання здійснюється з урахуванням сум ПДВ, які включаються до вартості й виділяються окремим рядком у розрахункових документах. Зазначені зобов`язання виникають лише внаслідок фактичного надання послуги з проведення такого ремонту за умови, що виконавець цієї послуги є платником ПДВ. У випадку непроведення фактичного ремонту транспортного засобу, податкові зобов`язання не виникають. Наведене зазначено в тексті постанови КЦС у складі Верховного Суду від 19 вересня 2018 року у справі № 523/5890/15-ц (провадження № 61-18781св18).

Так, у випадку, який характеризує договірні відносини виконавця ремонту та страховика, визначення необхідності встановленні ПДВ, наявності або відсутності ПДВ у цінових значеннях, що становлять вартість відновлювального ремонту або вартість матеріального збитку, як і визначення самого значення ПДВ, не потребує спеціальних технічних знань експерта і має бути встановлено фахівцем в галузі оподаткування або замовником експертизи самостійно.

На підставі наведеного суд дійшов висновку, що відсутні підстави ставити на дослідження експерту, який не є фахівцем в галузі оподаткування й відсутні докази наявності такої ліцензії (сертифікату), питання щодо оподаткування.

Питання, яке зазначено в клопотання представника позивача, відповідає вимогам науково-методичних рекомендації з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5, в редакції Наказу від 26.12.2012 року № 1950/5.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставини, що мають значення для справи, необхідні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Враховуючи, що для з`ясування обставини, що мають значення для справи і для вирішення питань, які ставить у своєму клопотанні представник позивача необхідні спеціальні знання, суд вважає за необхідне клопотання представника позивача задовольнити та призначити судову автотоварознавчу експертизу.

Судом, згідно зі ст. 109 ЦПК України, роз`яснюються наслідки ухилення від участі в експертизі: у разі ухилення особи, яка бере участь у справі, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд, залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Згідно із ч. 3 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експерта установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно.

Враховуючи, що на час вирішення питання про призначення експертизи, між сторонами не досягнуто згоди щодо експертної установи, суд дане питання вирішує самостійно.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про судову експертизу» судово-експертна діяльність здійснюється на принципах законності, незалежності, об`єктивності і повноти дослідження.

Враховуючи, що сторони не дійшли згоди в обранні експерта або експертної установи, суд вважає за можливе проведення даної експертизи доручити експертам Херсонського науково-дослідного експертно-криміналістичний центру МВС України (73026, місто Херсон, Миколаївське шосе, 28-А), попередивши експерта про кримінальну відповідальність за ст.ст.384,385 КК України. При вирішенні даного питання суд враховує, що експерт Єрофеєв В.О., якому просить доручити проведення експертизи представник позивача вже проводив експертне дослідження в даній справі, яке міститься в матеріалах.

Суд також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

За приписами п. 9 ч. 1 ст. 253 ЦПК України, провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 5 частини першої статті 252 цього Кодексу, - на час проведення експертизи.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 76, 81, 83, 102, 103, 104, 252, 253, 258-261, 383 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Призначити по цивільній справі № 766/1026/21 судову автотоварознавчу експертизу, на вирішення якої поставити питання:

- Який розмір матеріальної шкоди заподіяної власнику пошкодженого у дорожньо-транспортній пригоді від 21.10.2020 року транспортного засобу «Mazda 6 Skyastiv-G 2.5i» реєстраційний номер НОМЕР_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 ?

Проведення експертизи доручити експертам Херсонського науково-дослідного експертно-криміналістичний центру МВС України (73026, місто Херсон, Миколаївське шосе, 28-А), попередивши експерта про кримінальну відповідальність заст.ст.384,385 ККУкраїни.

Одночасно суд роз`яснює, що відповідно до ч. 1 ст. 109 ЦПК Україниу разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Для проведення експертизи, в розпорядження експерта надати матеріали цивільної справи №766/1026/21.

Сплату витрат, пов`язаних з проведенням експертизи, покласти на позивача.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Херсонського апеляційного суду. У разі вирішення питання без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не були вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Повний текст ухвали складено (враховучи кількість вихідних та робочих днів)

16.09.2021 року

СуддяІ. Ю. Зуб