МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

справа №370/72/17

"16" вересня 2021 р. Макарівський районний суд Київської області

у складі: судді Мазки Н.Б.

із секретарем Лещук О.А., Добрянською Н.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт Макарів Бучанського району Київської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору: ПАТ «АБ «Укргазбанк» про встановлення межових знаків,

в с т а н о в и в:

позивачка ОСОБА_1 її представник адвокат Семенюк К.В. в судове засідання не з`явились. Представник позивачки подав клопотання про перенесення розгляду справи з посиланням на недопущення розповсюдження короновірусу та його участю в іншій справі в Васильківському міськрайонному суді Київської області.

Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, причини неявки не повідомила, заяв про розгляд справи у свою відсутність не надала.

Представник відповідачки ОСОБА_2 адвокат Ганенко Р.А. заявив клопотання про залишення позову без розгляду з посиланням на те, що представник позивачки ОСОБА_1 адвокат Семенюк К.В. неодноразово подавав клопотання про відкладення судових засідань по справі після закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті.

Відповідачка ОСОБА_2 підтримала клопотання, просила його задовольнити.

Судом встановлено, що 18.03.2020 року, 13.04.2020 року, 25.05.2020 року, 24.07.2020 року, 09.03.2021 року, 09.04.2021 року представник позивачки ОСОБА_1 адвокат Семенюк К.В. подавав клопотання про перенесення розгляду справи.

16.10.2020 року, 08.12.2020 року позивачка ОСОБА_1 її представник адвокат Семенюк К.В. в судове засідання не з`являлися.

Відповідно до вимог п.1 ч.2 ст.44 ЦПК України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Відповідно до вимог п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з?явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез?явлення не перешкоджає розгляду справи.

Суд вважає, що неявка позивача в судове засідання є його волевиявленням, проявом дії принципу диспозитивності.

Зміст принципу диспозитивності перш за все розкривається через положення хто хоче здійснити свої права, має сам потурбуватися про це.

Неявка позивача в судові засідання без поважних причин унеможливлює розгляд справи у розумні строки розгляду справи, з врахування дати звернення до суду. Крім того, таку процесуальну поведінку позивача суд розцінює як затягування без поважних причин розгляду даної справи.

Вказана позиція узгоджується з позицією ВС/КЦС у справі №310/12817/13 від 22.05.2019 року.

Зокрема, Верховний Суд зазначив, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці висловлював правову позицію про те, що обмеження доступу до суду з метою запобігання зловживанню процесуальними засобами також загалом може визнаватися таким, що має легітимну мету (Рішення Європейського суду з прав людини у справі Моннелл і Морріс проти Сполученого королівства.)

Суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема, забезпечує інтереси відповідача, який вимушений витрачати час, кошти, свою чи представника явку в судові засідання.

Частиною 4 ст. 12 ЦПК встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Процесуальна бездіяльність позивача не можете ставити під сумнів здійснення судом судочинства, а вирішення спору в такому випадку було б порушенням принципу диспозитивності.

Частиною 4 ст. 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Невиконання покладених на позивача обов`язків мають визначені чинним цивільним процесуальним законодавством наслідки, зокрема щодо залишення позову без розгляду.

За вищевикладених обставин, у зв`язку з відсутністю в позивача бажання бути представленим у судовому засіданні для надання суду належних пояснень та доказів на підтвердження предмету і підстав позову, та враховуючи вимогу чинного законодавства щодо збереження необхідного балансу прав сторін і дотриманням права відповідача отримати судове рішення, що ухвалене на підставі належних доказів, суд вважає, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства позов підлягає залишенню без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача в судове засідання.

Керуючись вимогами п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

залишити без розгляду позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору: ПАТ «АБ «Укргазбанк» про встановлення межових знаків.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду в строк п`ятнадцять днів.

Ухвала складена 16.09.2021 року.

Суддя