Справа №450/1548/21
пр № 2-з/464/105/21
У Х В А Л А

20 вересня 2021 року Сихівський районний суд м. Львова в складі:

головуючого судді Теслюка Д.Ю.,

з участю секретаря судового засідання Чуби Т.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Львові заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,

в с т а н о в и в:

у провадженні Сихівського районного суду м.Львова (головуючий суддя Шашуріна Г.О.) перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя. Предметом даного спору є визнання об`єктом спільної сумісної власності подружжя будинковолодіння за адресою: АДРЕСА_1 ; автомобіля марки «Ford Kuga», 2011 року випуску, номерний знак НОМЕР_1 ; VIN-код НОМЕР_2 ; майнових прав на квартиру АДРЕСА_2 ; право оренди на торговельне обладнання магазинів по АДРЕСА_3 на ринку «ІСКРА» та поділ усього вищевказаного майна подружжя у запропонований позивачем спосіб.

Ухвалою судді від 26.08.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

17.09.2021 до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, у якій позивачка просить визнати об`єктом права спільної сумісної власності колишнього подружжя квартиру (майнові права на квартиру) АДРЕСА_2 ; в порядку поділу майна, визнати за нею право власності на 1/2 частину вказаної квартири та припинити право спільної сумісної власності ОСОБА_2 на таку частку у квартирі.

Згідно із протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 17.09.2021, вказану зустрічну позовну заяву передано головуючому судді Сихівського районного суду м.Львова Шашуріній Г.О. для вирішення питання про об`єднання (спільного розгляду) із первісним позовом.

20.09.2021 надійшла заява позивачки за зустрічним позовом ОСОБА_1 про забезпечення її позову, шляхом накладення арешту на квартиру (майнові права на квартиру) АДРЕСА_2 .

Заяву мотивує тим, що ОСОБА_2 відкрито заявляє, що у випадку претензій з її сторони на спірну квартиру та подання будь-якого зустрічного позову про визнання за нею права власності на належну їй частку у квартирі, він відчужить її на користь третіх осіб. Вказане свідчить про те, що у випадку відчуження спірної квартири (майнових прав на неї), відповідач за зустрічним позовом значно утруднить або ж взагалі зробить неможливим виконання рішення суду.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити заходи забезпечення позову. З огляду на ч.2 ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У відповідності до ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення відповідача та інших осіб, які беруть участь у справі.

На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи інших осіб, а також забороною вчиняти певні дії.

Пунктом 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» передбачено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Метою вжиття заходів забезпечення позову є охорона матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом присудження реальне виконання позитивно прийнятого рішення, у разі прийняття такого.

Забезпечення позову має бути спрямовано проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його. Таким чином усуваються утруднення і неможливості виконання рішення.

Підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника про те, що незастосування заходів по забезпеченню позову, може утруднити або взагалі унеможливити виконання рішення суду.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Аналогічна правова позиція викладена в Постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18.

Так, арешт є найбільш обтяжливим заходом, який підлягає примусовому виконанню органами державної виконавчої служби відповідно до Інструкції з організації примусового виконання рішень, та полягає у проведенні опису, оголошенні заборони розпоряджатися, а в разі потреби - обмеженні права користування майном.

У заяві про забезпечення позову позивач за зустрічним позовом ОСОБА_1 не навела достатніх підстав щодо необхідності забезпечення даного позову та доказів того, що відповідач буде ухилятися від виконання рішення суду чи створювати обставини, які б утрудняли чи унеможливлювали його виконання, оскільки такі доводи ґрунтуються на припущеннях, суб`єктивній оцінці обставин, що супроводжується оціночними судженнями, відтак заява про забезпечення позову є такою, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 149-153 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

в задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Сихівський районний суд м. Львова протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення.

Суддя Теслюк Д.Ю.