Справа № 188/318/21
Провадження № 2/188/271/2021
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2021 року Петропавлівський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Бурди П.О.,
при секретарі судового засідання Олійник В.С.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні у смт Петропавлівка Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Миколаївської сільської ради Петропавлівського району Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся з позовом до Миколаївської сільської ради Петропавлівського району Дніпропетровської області (далі - відповідач) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 на території м. Дніпро померла його мати ОСОБА_2 . На час відкриття спадщини ОСОБА_2 належала земельна ділянка, що розташована на території Миколаївської сільської ради Петропавлівського району Дніпропетровської області поблизу с. Кардаші Дмитрівського старостинського округу. Позивач є єдиною її дитиною, а також єдиним спадкоємцем першої черги. Строк для прийняття спадщини ним пропущено через те, що в період з 2016 року та по цей день він перебуває на службі в Збройних силах України, в зоні військового конфлікту на території Східної України.

19 лютого 2021 року він звернувся до приватного нотаріуса із заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за законом, але нотаріус постановою від 22 лютого 2021 року відмовив у вчиненні нотаріальної дії через пропущення строку для прийняття спадщини.

На підставі ст. 1272 Цивільного кодексу (далі ЦК) України позивач просить суд визначити йому додатковий строк, достатній для прийняття спадщини, що залишилася після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: три місяці з дня набрання рішенням суду у цій справі законної сили.

Позивач в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву про слухання справи в його відсутність, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Представник відповідача подав до суду письмову заяву про розгляд справи за його відсутності, заперечення проти позову не має, просить витрати по сплаті судового збору залишити за позивачем.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Стаття 13 Цивільного процесуального кодексу (далі ЦПК) України передбачає, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1).

За приписами ч.3 та ч.4 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

У судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 на території м. Дніпро померла мати позивача ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 18 січня 2017 року та свідоцтвом про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_2 .

На час відкриття спадщини ОСОБА_2 належала земельна ділянка для товарного сільськогосподарського виробництва площею 5,130 га, що розташована на території Миколаївської сільської ради Петропавлівського району Дніпропетровської області біля с. Кардаші Дмитрівського старостинського округу, що підтверджується копією державного акту на право приватної власності на землю ІІІ ДП № 048130.

Із копії спадкової справи № 14-21, наданої приватним нотаріусом, вбачається, що спадковий договір спадкодавцею ОСОБА_2 не укладався і заповіт відсутній, отже, спадкування після її смерті повинно відбуватись за законом.

ОСОБА_2 на день смерті проживала одна в с. Кардаші Петропавлівського району Дніпропетровської області.

Позивач із заявою про прийняття спадщини звернувся за місцем смерті матері до приватного нотаріуса Петропавлівського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Смолової А.О. із заявою про прийняття спадщини за законом на всі права на обов`язки матері, але нотаріус винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 22.02.2021р. через пропуск строку для прийняття спадщини. З копії спадкової справи № 14-21 видно, що про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 із відповідною заявою звернувся тільки позивач, але він зазначив у заяві, що, крім нього, спадкоємцем є син померлої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивач обґрунтовує причини пропуску строку для прийняття спадщини тим, що він в період з 2016 року та по цей день перебуває на службі в Збройних силах України, в зоні військового конфлікту на території Східної України, що підтверджується довідкою військової частини НОМЕР_3 від 19 квітня 2021 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 1272 Цивільного кодексу України якщо спадкоємець протягом строку встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (ч.1).

Позивач звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, у якому вказав, що строк на прийняття спадщини пропущений з поважних причин і суд може визначити додатковий строк для прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

У листі Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 зазначено, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Вказаним листом визначений також і перелік причин пропуску строку, які можуть бути визнані судом поважними, а саме: «…тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних силах України тощо…». Цей перелік не є вичерпним.

У п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивачем було пропущено строк для прийняття спадщини через службу у складі Збройних Сил України в зоні проведення Операції Об`єднаних сил на території Східної України.

Суд дійшов висновку, що причина пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважною, викликаною об`єктивними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, оскільки через строкову військову службу в Збройних силах України він не мав змоги звернутися до нотаріуса.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Суд бере до уваги також ту обставину, що у контексті статті 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Європейським Судом з прав людини розглядалися справи щодо порушення права власності, де об`єктами були майнові права, наприклад, набуте на підставі заповіту право на одержання орендної плати (ренти) за користування земельною ділянкою (ухвала щодо прийнятності заяви № 10741/84 S. v. the United Kingdom від 13 грудня 1984 р.). Отже, у разі відмови у вимозі позивачу про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом, на думку суду, буде допущене порушення статті 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право фізичних та юридичних осіб на вільне володіння своїм майном.

Суд встановив, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, тому суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позов є немайнового характеру, тому відповідно до вимог пп.2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» позивачем був сплачений судовий збір в розмірі 908 грн, який слід залишити за позивачем.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1216, 1217, 1218, 1220-1223,1225, 1268-1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 4, 13, 76-81, 263-265, 273, 352, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , до Миколаївської сільської ради Петропавлівського району Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк три місяці з дня набрання рішенням суду у цій справі законної сили для прийняття спадщини за законом, що залишилася після смерті його матері ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Судові витрати залишити за позивачем.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його складення до Дніпровського апеляційного суду через Петропавлівський районний суд Дніпропетровської області.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суддя П. О. Бурда