Справа № 683/484/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2021 року Старокостянтинівський районний суд Хмельницької області

в складі головуючого - судді Андрощука Є.М.

з участю секретаря Бадаєвої Н.О.

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження у залі суду в м.Старокостянтинові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про стягнення 16 000 грн. завдатку,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 у лютому 2021р. звернувсь з позовом до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про стягнення 16 000 грн. завдатку. В обґрунтування позову посилавсь на те, що в червні 2011 року ОСОБА_3 та її родичка ОСОБА_4 виявили бажання продати йому свою однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 за двадцять тисяч доларів США. Для цього їм потрібно було отримати довідку в БТІ про оцінку квартири, розрахуватись за накопичені борги за надання комунальних послуг підприємствами м.Старокостянтинова. Під приводом продажі квартири, вони свідомо ввели позивача в оману, впросили його здійснити обмін 2000 доларів США на гривні в сумі 16 000 грн. та передати їх їм як завдаток за квартиру, яку позивач мав намір купити. Вказані грошові кошти відповідачі брали частинами проте договір купівлі-продажу квартири не було укладено, оскільки держнотаріус ОСОБА_5 відмовилась оформляти такий договір та рекомендувала ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звернутись до ради опікунства м.Старокостянтинова для отримання дозволу на продаж квартири. Після того, як відповідачі не змогли продати квартиру, вони залишили квартиру та втекли, не повернувши отримані кошти.

В судовому засіданні позивач та його представник підтримали позовні вимоги, просили їх задовольнити з вищенаведених підстав та позивач доповнив, що він звертався у поліцію з приводу вчинення ОСОБА_3 та ОСОБА_4 шахрайських дій, однак у 2020 році слідчим було закрито провадження у справі.

Відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в судове засідання не з`явились, хоча були повідомлені належним чином про час та місце розгляду справи, причини неявки суду не повідомили і від них не надійшло заяви про відкладення розляду справи.

Крім того, від опікуна ОСОБА_3 ОСОБА_6 надійшов відзив на позовну заяву, в якому він просив відмовити у задоволенні позову через його недоведеність та у зв`язку з пропуском позовної давності.

Суд, заслухавши пояснення позивача та його представника, дослідивши надані докази у справі, прийшов до висновку, що позов не підлягає задоволенню з таких підстав.

Частиною першою статті 579 ЦК України визначено, що завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання.

Аналіз цього визначення вказує на ознаки завдатку - як завдаток може передаватися грошова сума або рухоме майно; завдатком може бути забезпечено лише зобов`язання, що випливає з договору, тобто позадоговірні зобов`язання завдатком не забезпечуються.

Завдаток виконує три основні функції: - платіжну (завдаток видається в рахунок належних за договором платежів); - підтверджувальну (передачею завдатку боржник підтверджує наявність основного зобов`язання); - забезпечувальну (встановлення негативних наслідків невиконання зобов`язання, забезпеченого завдатком, гарантує виконання такого зобов`язання.

Тобто предметом завдатку є грошова сума, рухоме майно, речі матеріального світу, які можна вільно переміщувати у просторі та речі, на які накладена заборона на вільний обіг, не можна використовувати у вигляді завдатку.

Відповідно до ч.1 ст. 547 ЦК України письмова форма договору про внесення завдатку є обов`язковою.

Умова про внесення завдатку може бути включена до договору, виконання якого забезпечується таким чином. В разі, якщо письмова форма не додержана, то на підставі ч.2 ст.547 ЦК України угода про передачу завдатку є нікчемною, а як наслідок недійсною.

Виходячи з цього договір завдатку повинен містити істотні умови, а саме: дані про основний договір, виконання якого забезпечене завдатком, розмір грошової суми (вартість майна) переданої в якості завдатку, перелік дій (випадків бездіяльності) сторін договору, які тягнуть за собою настання наслідків, передбачених ЦК України та самим договором завдатку, порядок і терміни повернення завдатку винною стороною.

Відповідно до ст.571 ЦК України завдаток залишається у кредитора, якщо порушення зобов`язання сталося з вини боржника. Якщо порушення зобов`язання сталося з вини кредитора, він зобов`язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму в розмірі завдатку або його вартості. Сторона винна у порушенні зобов`язання, має відшкодувати другій стороні збитки в сумі, на яку вони перевищують розмір (вартість) завдатку, якщо інше не встановлено договором. У разі припинення зобов`язання до початку його виконання або внаслідок неможливості його виконання завдаток підлягає поверненню.

Разом з тим, відповідно до положень ч.ч.1-4 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій та згідно з ч.ч.1, 5, 6, 7 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

А згідно ст.76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Докази повинні бути належними (стаття 77 ЦПК України), допустимими (стаття 78 ЦПК України), достовірними (стаття 79 ЦПК України) та достатніми (стаття 80 ЦПК України), які б у своїй сукупності далиб змогу прийти до висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування і питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ч.2 ст.80 ЦПК України).

Натомість позивачем не надано належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів, які б підтверджували факт передачі позивачем ОСОБА_1 та отримання відповідачами ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у 2011 році завдатку в сумі 16 000 грн.

А посилання позивача на постанову інспектора дізнання Старокостянтинівського ВП ГУ НП в Хмельницькій області від 25.12.2020р. про закриття кримінального провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР за №0000053 від 30.11.2016р. за ч.1 ст.190 КК України, як на доказ тих обставин, що обґрунтовують позов, суд не приймає до уваги з наступних підстав.

Так, як вбачається з вищевказаної постанови, кримінальне провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР за №0000053 від 30.11.2016р. за ч.1 ст.190 КК України закрито на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України у зв`язку з відсутністю діях ОСОБА_7 та ОСОБА_3 складу кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.190 КК України, тобто з реабілітуючих підстав.

За таких обставин позовні вимоги задоволенню не підлягають оскільки є безпідставними та не доведені у суді.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.76-80, 89, 141, 244-246, 263-265 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про стягнення 16 000 грн. завдатку.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів до Хмельницького апеляційного суду через Старокостянтинівський районний суд.

У разі проголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права, свободи чи обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , проживає АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , останнє відоме місце проживання АДРЕСА_3 .

Відповідач: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання зареєстроване за адресою АДРЕСА_4 .

Повне рішення складено 20 вересня 2021 року.

Суддя