Провадження №2/523/4670/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" серпня 2021 р. м. Одеса

Суддя Суворовського районного суду м. Одеси Дяченко В.Г., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ГУД-СЕРВІС» про зобов`язання повернути трудову книжку та стягнення середнього заробітку під час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом, в якому просить зобов`язати ТОВ «ГУД-СЕРВІС» повернути ОСОБА_1 трудову книжку та стягнути з ТОВ «ГУД-СЕРВІС» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу у розмірі 44 287 гривень 45 копійок.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд вважає, що позовна заява не відповідає вимогам, передбаченими ст.ст. 175,177 ЦПК України, а тому її слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків з наступних підстав.

Відповідно до ч. 4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем в тексті позовної заяви зазначено вимогу немайнового та майнового характеру, однак в матеріалах справи відсутні докази сплати судового збору, про що співробітниками канцелярії суду складено відповідний акт від 03.08.2021 року.

Згідно з п.п.2 п.2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», визначено, що за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру, судовий збір складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 908 гривень.

Положеннями ст.4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру фізичною собою повинен бути сплачений судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У позовній заяві позивачем заявлено вимогу про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яка є вимогою майнового характеру. Таким чином, позивачем повинен бути сплачений судовий збір за вказану позовну вимогу.

Слід зазначити, що за змістом приписів статей 94,116,235 КЗпП України та статей 1,2 Закону України від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР «Про оплату праці» середній заробіток за час вимушеного прогулу за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.

Пільга щодо сплати судового збору, передбачена п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» , згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (або за час вимушеного прогулу) під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Зазначене відповідає правовому висновку Великої Палати Верховного Суду у справі № 910/4518/16 від 30.01.2019 року.

Отже, при зверненні до суду з позовною вимогою про стягнення середнього заробітку позивачем повинен бути сплачений судовий збір.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір за вимогу немайнового характеру у розмірі 908 гривень та за вимогу майнового характеру у розмірі 908 гривень, шо у загальній сумі становить 1816 гривень та надати до суду докази про відповідну сплату судового збору або докази наявності пільг.

При цьому, належним доказом сплати судового збору є фінансовий документ: платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. Також фінансовий документ повинен бути підписаний уповноваженою посадовою особою і скріплено печаткою установи з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору - згідно наданих Пленумом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду Цивільних і кримінальних справ роз`яснень у постанові №10 від 17.10.2014 №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах».

Відповідно ст. ст. 1, 2 Закону України «Про судовий збір», судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 8, 175, 177, 185, 260, 353 ЦПК України, ст. ст. 4, 6 Закону України «Про судовий збір», суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ГУД-СЕРВІС» про зобов`язання повернути трудову книжку та стягнення середнього заробітку під час вимушеного прогулу - залишити без руху.

Копію ухвали направити ОСОБА_1 та повідомити про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви в строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення/отримання копії ухвали. Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала може бути оскаржена в частині визначення розміру судових витрат протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повної ухвали суду шляхом подачі апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду через Суворовський районний суд міста Одеси.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя