Справа № 361/4988/21
Провадження № 2/361/2993/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(з а о ч н е)

17.08.21 року Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Гридасової А.М.,

при секретарі - Скрипець А.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання спадкоємцем четвертої черги, визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

встановив:

У червні 2021 року позивач звернулась до суду з позовом про визнання її спадкоємицею четвертої черги та встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обгрунтування заявлених вимог, позивач ОСОБА_1 посилається на те, що вона проживала і доглядала до смерті свого колишнього чоловіка ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Позивач стверджує, що вони перебували у зареєстрованому шлюбі тривалий час, однак за життя розлучилися, проте постійно проживали разом. Позивач вказує, що доглядала померлого чоловіка, надавала йому іншу допомогу - прибирання приміщення, приготування їжі. Зазначила, що вони дружньо проживали всі знали її як дружину померлого. У шлюбі у них народилось двоє дітей: син - ОСОБА_4 , донька - ОСОБА_5 . Після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно, що складається з частки квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яку позивач не може отримати у спадок, оскільки відсутні докази того, що вона має право на підставі ст. 1264 ЦК України. Звернувшись до нотаріуса позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину і рекомедовано звернутися до суду для встановлення факту проживання спадкоєця однією сім`єю зі спадкодавцем, у зв`язку з чим ОСОБА_1 звернулась до суду.

Ухвалою Броварського міськрайонний суд Київської області від 11.06.2021 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Броварської міської Ради, про визнання спадкоємцем четвертої черги та визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Справу визначено розглядати за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Броварського міськрайонний суд Київської області від 02.08.2021 року закрито підготовче судове засідання, замінено неналежного відповідача Броварську міську раду, на належного - ОСОБА_2 .

У призначене судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Позовні вимоги підтримала в повному обсязі.

Відповідач, який належним чином повідомлений про розгляд справи та у порядку ч. 11 ст. 128 ЦПК України не скористався своїм правом подати відзив на позовну заяву, тому в силу ч. 8 ст. 178 ЦПК України, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

На підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Отже, оскільки сторони не з`явилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, що викладені у позовній заяві та підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, за відсутності заперечень відповідача, на засадах верховенства права, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов до висновку про можливість постановлення по справі заочного рішення та часткового задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У відповідності до ч.1 ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 у віці 66 років, помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Броварським міськрайонним відділом реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 06 від 25.05.2021 року, після смерті якого відкрилась спадщина за законом.

Як вбачається із матеріалів справи, спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилась.

Згідно листа № 54/01-16 від 21.07.2021 року нотаріусом було відмовлено у видачі ОСОБА_1 свідоцтва про право власності в порядку спадкування за ОСОБА_3 та роз`яснено порядок звернення до суду на підставі ст. 1264 ЦК України.

Статтею 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до статті 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Пунктом 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", роз`яснено, при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

За змістом ч.1, ч.4 ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Виходячи з аналізу вказаної норми СК України, сім`єю є соціальна група, яка складається з людей, які зазвичай перебувають у шлюбі, їхніх дітей (власних або прийомних) та інших осіб, поєднаних родинними зв`язками з подружжям, кровних родичів, і здійснює свою життєдіяльність на основі спільного економічного, побутового, морально-психологічного укладу, взаємної відповідальності, виховання дітей.

Факт спільного проживання спадкодавця та позивача протягом останніх п`яти років підтверджується матеріалами справи і не спростовується відповідачем.

Матеріалами справи підтверджено, що позивач ОСОБА_1 приймала участь у приватизації квартири за адресою: АДРЕСА_1 , де була зареєстрована разом з померлим ОСОБА_3 , який помер у віці 66 років, помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно наданих даних, зокрема ордеру № 305 від 08.04.1983 року виданий громадянину ОСОБА_3 зі складом сім`ї особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 .

Таким чином, інших доказів які б спростували твердження чпозивача, що вони проживали разом суду не надано.

У даному випадку, визнання такого факту надасть позиваці право на визнання її спадкоємцем лише четвертої черги з метою захисту права на спадкування майна померлого ОСОБА_3 .

Суд вважає, що позивачкою доведений належними і допустимими доказами факт проживання разом зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, таким чином, ОСОБА_1 є спадкоємцем 4 черги майна померлого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Аналогічні за змістом висновки викладені у постановах Верховного Суду від 18.07.2018р. у справі № 522/1252/14-ц (провадження N 61-11255св18), від 26.09.2018р. у справі № 244/4801/13-ц (провадження N 61-23286св18), від 25.04.2019р. у справі № 759/4596/18 (провадження N 61-3852св19) у сраві 522/2680/14-ц (провадження № 61-11964св18) від 17 квітня 2019 року.

Щодо вимог про визнаення додаткового строку на прийняття спадщини, суд приходить до наступних висновків.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд вважає позов передчасним та таким, що підлягає залишенню без задоволення.

Керуючись ст. 3 Сімейного кодексу України; ст.ст.1258, 1259, 1264, 1268, 1297 Цивільного кодексу України, ст.ст. 8, 57-61, 64, 81, 209, 212-215 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання спадкоємцем четвертої черги, визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити частково.

Встановити факт проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , однією сім`єю станом на день смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , у зв`язку з чим визнати ОСОБА_1 спадкоємцем четвертої черги у порядку спадкування за законом після ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В решті вимог позов задоволенню не підлягає.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Враховуючи п.п. 15.5. п. 15 Розділу 13 Перехідні положення ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги через суд першої інстанції до Київського апеляційного суду.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя А.М. Гридасова