Справа №613/1425/21 Провадження № 2/613/475/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2021 року суддя Богодухівського районного суду Харківської області Уварова Ю.В., розглянувши позовну заяву Селянського фермерського господарства «Лада» до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ТОВ «Агропромислова фірма «Зоряне», третя особа Богодухівська міська рада про визнання недійсними та скасування наказів Головного управління Держгеокадастру в Харківській області про затвердження документації із землеустрою та передачу земельних ділянок у власність, скасування державної реєстрації земельних ділянок, скасування державної реєстрації права власності та права оренди на земельні ділянки, витребування земельних ділянок,

ВСТАНОВИВ:

СФГ «Лада» звернулось до суду з зазначеним вище позовом, в якому просить визнати недійсними та скасувати накази Головного управління Держгеокадастру в Харківській області про затвердження документації із землеустрою та передачу земельних ділянок у власність громадянам відповідачам у справі, скасувати державну реєстрацію права власності відповідачів на ці земельні ділянки та право оренди цих земельних ділянок за орендарем, витребувати ці земельні ділянки в постійне користування позивача.

Крім того позивач звернувся з клопотанням про відстрочення сплати судового збору за подачу позову.

В обґрунтування клопотання позивач посилається на скрутне фінансове становище, викликане тим, що що єдиним видом господарської діяльності господарства є обробіток спірної земельної ділянки, яка незаконно вибула із користування позивача, тобто господарство не здійснює її обробіток та відповідно не має доходу.

Звертає увагу, що підставою для звернення з позовом стали неправомірні дії посадових осіб ГУ Держгеокадастру, а саме видання наказу про припинення права постійного користування земельною ділянкою, який вже визнано недійсним господарським судом.

На підтвердження фінансового стану позивачем надано довідку АТ «Ощадний банк України» про залишок коштів.

Суддя, розглянувши позовну заяву та клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, приходить до висновку, що її необхідно залишити без руху з таких підстав.

Вимоги до позовної заяви визначені ст.ст. 175-177 ЦПК України.

Зокрема відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Так згідно з п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України, ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або про його витребування визначається вартістю майна.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Вирішуючи клопотання позивача про відстрочення судового збору, суддя зазначає наступне.

Відповідно до з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Частиною 1 ст. 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Частина 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачає, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до п.29 Постанови пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року вбачається, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Основна умова, за якої може мати місце відстрочення від сплати судового збору - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений суду достовірними доказами,

На підтвердження доводів, викладених в клопотанні про відстрочення сплати судового збору, позивачем надано довідку АТ «Ощадний банк України», з якої вбачається, що залишок коштів на рахунку СФГ «Лада» станом на 13.08.2021 складає 1436.12 грн.

Однак довідка про залишок коштів на рахунку позивача в одному банку не характеризує реальний майновий стан позивача, оскільки суду невідомо, чи наявні у товариства рахунки в інших банках.

Водночас суду не надано жодного документа, який би підтвердив реальний розмір доходів позивача та підтвердив би тяжкий майновий стан товариства.

Посилання на той факт, що з користування господарства вибула земельна ділянка, яку позивач просить витребувати за даним позовом, також не підтверджує відсутність діяльності, оскільки не виключено, що позивач може орендувати інші земельні ділянки та здійснювати свою господарську діяльність та отримувати дохід.

Так СФГ «Лада» має рівні права та обов`язки в розумінні ст.129 Конституції України, поряд з іншими учасниками судового процесу.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відмова у відстроченні сплати судового збору не порушує положення п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (про право на справедливий суд), оскільки не перешкоджає вказаній особі у доступі до суду і не ускладнює його таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права. Судовий збір, його об`єкти та ставки, підстави і порядок сплати, а також умови звільнення від сплати встановлені законом, тобто справляння судового збору переслідує законну мету.

Приймаючи до уваги те, що позивач на час звернення до суду з клопотанням про відстрочення сплати судового збору не надав належних та допустимих доказів того, що його майновий стан не дозволяє сплатити судовий збір у розмірі, передбаченому Законом України «Про судовий збір», підстав для задоволення клопотання не вбачається.

В ч.2 ст.185 ЦПК зазначено, що якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави /в тому числі/ несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На виконання зазначеної вимоги закону, суддя зазначає наступне.

У відповідності до ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду юридичною особою позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2270.00 грн.

Позивачем заявлено вимоги про:

-визнання недійсними та скасування 18 наказів ГУ Держгеокадастру про затвердження документації із землеустрою та передачу земельних ділянок у власність;

-скасування державної реєстрації 18 земельних ділянок;

-скасування державної реєстрації права власності на 18 земельних ділянок;

-скасування державної реєстрації права оренди 17 земельних ділянок.

Отже сплаті підлягає: 71 вимога х 2270.00 грн. = 161170.00 грн.;

Згідно ст.185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява Селянського фермерського господарства «Лада» підлягає залишенню без руху із наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання Селянського фермерського господарства «Лада» про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву Селянського фермерського господарства «Лада» - залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк із дня отримання цієї ухвали для усунення вказаних вище недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання ухвали у встановлений строк, заява буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя