У Х В А Л А

20 вересня 2021 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/12943/2021

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Мазурик О.Ф. (суддя-доповідач),

суддів: Желепи О.В., Кравець В.А.,

розглянув клопотання

про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін

у цивільній справі №754/10607/19 Деснянського районного суду м. Києва

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про стягнення компенсації частини додаткових витрат на утримання дитини,

за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 06 липня 2021 року,

В С Т А Н О В И В:

В липні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про стягнення додаткових витрат на утримання дитини в розмірі 66 275,80 грн.

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 06 липня 2021 року позов задоволено частково.

Не погодившись з рішенням суду відповідач звернувся до суду з апеляційною скаргою.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 12 серпня 2021 року відкрито апеляційне провадження та ухвалою від 15 вересня 2021 року справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

17 вересня 2021 року ОСОБА_2 звернувся до апеляційного суду з клопотанням про розгляд справи в судовому засіданні з викликом учасників справи, посилаючись на важливість питання, що розглядається.

Колегія суддів вважає, що клопотання відповідача не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

У частині першій статті 368 ЦПК України передбачено, що в суді апеляційної інстанції скарга розглядається за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Суд апеляційної інстанції, діючи у межах повноважень та порядку, визначених частиною першою статті 374 ЦПК України, не може встановлювати обставини справи, які можуть додатково пояснити її учасники, збирати й перевіряти докази та надавати їм оцінку.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач до відзиву на позовну заяву долучив докази на підтвердження своїх заперечень проти позову. В матеріалах справи відсутні будь-які заяви чи клопотання відповідача про неможливість подання доказів або про продовження строку для подання доказів.

Крім того, практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Київський апеляційний суд надав учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, у яких такий рух описаний. Більш того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Зважаючи на те, що відповідач не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого розгляду справи необхідно провести усні слухання, підстави для задоволення вказаного клопотання відсутні.

За вказаних обставин, суд приходить до висновку, що клопотання ОСОБА_2 про призначення справи до розгляду в судовому засіданні з викликом сторін не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 368, 369 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_2 про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий О.Ф. Мазурик

Судді О.В. Желепа

В.А. Кравець