Апеляційне провадження № 22-ц/824/9645/2021
УХВАЛА

15 вересня 2021 року м. Київ

Унікальний номер справи 368/489/20

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Шахової О.В., суддів: Вербової І.М., Соколової В.В., за участю секретаря судового засідання Ярмак О.В.,

сторони справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

третя особа - Обухівська окружна прокуратура,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про відвід складу суду у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Обухівська окружна прокуратура про усунення про перешкод та зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває справа за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 18 березня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Обухівська окружна прокуратура, про відшкодування збитків шляхом покладення обов`язку не перешкоджати в користуванні криницею, демонтувати насос з криниці, не обзивати нецензурними словами, не погрожувати направленням на лікування до психіатричної лікарні, не погрожувати вбивством.

У судовому засіданні ОСОБА_1 заявлено відвід складу суддів з підстав того, що під час розгляду справи, колегія суддів відмовила у задоволенні її клопотання про долучення до матеріалів справи заяви про притягнення суддів Кагарлицького районного суду Київської області до дисциплінарної відповідальності.

Вважає таку відмову незаконною та вказує на упередженість колегії суду, оскільки суд належним чином не дослідив підстави для притягнення суддів до відповідальності.

За сукупності вказаних обставин вважає, що в процесі розгляду справи нею були виявлені обставини передбачені п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності складу суду.

Апеляційний суд, вислухавши думку ОСОБА_1 , перевіривши доводи заяви про відвід, вважає що заява не підлягає задоволенню, оскільки згідно ч. 4 ст. 36 ЦПК України, зокрема, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, не може бути підставою для відводу, з огляду на що, прийняття колегією суддів процесуальних рішень у цій справі (вирішення клопотань, зокрема, про відмову у задоволенні клопотання про долучення до матеріалів справи заяви про притягнення суддів Кагарлицького районного суду Київської області до дисциплінарної відповідальності) не може бути підставою для відводу.

Розглядаючи позов, предметом якого є усунення про перешкод та зобов`язання вчинити дії, а учасниками справи є ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та Обухівська окружна прокуратура, у суду апеляційної інстанції відсутні підстави приймати та долучати до матеріалів справи заяви про притягнення суддів першої інстанції до дисциплінарної відповідальності. А виклик до суду відповідача Кагарлицький районний суд Київської області є безпідставним, оскільки останній не є учасником справи.

Конвенцією про захист прав і основних свобод людини передбачено, що кожна людина має право на справедливий і відкритий розгляд справи незалежним і безстороннім судом упродовж розумного строку, встановленого законом (п.1 ст.6 Конвенції).

Наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. Об`єктивний критерій безсторонності означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Правосуддя повинно не тільки чинитись, повинно бути також видно, що воно чиниться. Важливим питанням є довіра, яку суду повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві. (Рішення ЄСПЛ від 09 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України»)

Кожний суддя, стосовно якого існують будь-які сумніви щодо недостатньої неупередженості, повинен відмовитись від розгляду справи. (Рішення ЄСПЛ у справі «Мікалефф проти Мальти»)

Таким чином, доводи заяви про відвід, на які посилається ОСОБА_1 не дають підстав уважати про наявність обставин, які б поставили під сумнів неупередженість та або об`єктивність колегії суддів під час розгляду справи. Наявність передбачених ст. 36 ЦПК України підстав для відводу колегії суддів заявником не підтверджена, а її заява про відвід фактично ґрунтується на її незгоді з процесуальними рішеннями суду.

В порядку ч. 3 ст. 40 ЦПК України, зокрема, якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Відповідно до ч. 7 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід вирішується невідкладно.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про залишення заяви про відвід без задоволення.

Керуючись ст. 33, ч. 3. ст. 40, ст. 41 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ :

Заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів в складі судді-доповідача Шахової О.В., суддів Вербової І.М., Соколової В.В. залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст ухвали складено 16.09.2021.

Суддя-доповідач

Судді: