Провадження № 2/235/1542/21
Справа № 235/4370/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 вересня 2021 року м. Покровськ

Красноармійський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Хмельової С.М.

за участю секретаря судового засідання Лебеденко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Покровської міської ради про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

До Красноармійського міськрайонного суду Донецької області звернувся ОСОБА_1 з позовом до Покровської міської ради про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_2 , яка постійно мешкала за адресою: АДРЕСА_1 з 22 березня 1985 року по день смерті.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_3 , який постійно мешкав за адресою: АДРЕСА_1 з 22 березня 1985 року по день смерті.

Після смерті матері ОСОБА_2 залишилось спадкове майно, яке складається з 1/3 частини квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала їй на підставі Свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 , виданого державним комунальним підприємством «Управління міського господарства» м. Красноармійськ 15 березня 2001 року, зареєстрованого в КП «Красноармійське бюро технічної інвентаризації» 21 березня 2001 року в реєстрову книгу № 2 реєстр 46.

Після смерті батька ОСОБА_3 залишилось також спадкове майно, яке складається з 1/3 частини квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала йому на підставі Свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 , виданого державним комунальним підприємством «Управління міського господарства» м. Красноармійськ 15 березня 2001 року, зареєстрованого в КП «Красноармійське бюро технічної інвентаризації» 21 березня 2001 року в реєстрову книгу № 2 реєстр 46.

На підставі ст. 1261 Цивільного кодексу України позивач є спадкоємцем вказаного майна. Крім нього інших спадкоємців немає.

Інша 1/3 частина зазначеного спадкового майна квартири належить позивачу на підставі Свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 , виданого державним комунальним підприємством «Управління міського господарства» м. Красноармійськ 15 березня 2001 року, зареєстрованого в КП «Красноармійське бюро технічної інвентаризації» 21 березня 2001 року в реєстрову книгу № 2 реєстр 46.

Вважаючи, що батько прийняв спадщину фактично після смерті матері, так як мешкав та був зареєстрований разом з нею, що підтверджується вищезазначеною відповідною довідкою наданою головою сектору реєстрації місця проживання фізичних осіб Центру надання адміністративних послуг м. Покровськ за № 08-08110930 від 20 липня 2020 року, позивач після смерті батька ОСОБА_3 вирішив оформити спадщину, яка відкрилась після смерті батьків, звернувся до державного нотаріуса Першої Красноармійської державної нотаріальної контори, щодо подання заяви про прийняття спадщини та подальшого оформлення своїх спадкових прав, але нотаріусом в видачі Свідоцтва про право на спадщину після смерті матері ОСОБА_2 було відмовлено, в зв`язку з тим, що згідно 4.9 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України свідоцтво про право на спадщину видається на підставі заяви спадкоємців, які прийняли спадщину, після закінчення шести місяців з дня відкриття спадщини. Час відкриття спадщини визначається датою смерті.

Відповідно до ст. 1269 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Статтею 1268 Цивільного кодексу України передбачено, що спадкоємець, який проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї. Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Час відкриття спадщини визначається датою смерті. Протягом зазначеного строку як зазначає нотаріус в Постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії позивач не звернувся з заявою про прийняття спадщини після смерті матері і таким чином пропустив строк для прийняття спадщини.

Однак, позивач вважав, що звернувшись до нотаріуса після смерті батька зможе отримати і частку матері.

Батько позивача - ОСОБА_3 був спадкоємцем своєї дружини (матері позивача) - ОСОБА_2 на підставі ч. 3, 4 ст. 1268 України, який за жодних обставин не міг не встигнути прийняти спадщину, оскільки відповідно до закону одразу вважається таким, що прийняв спадщину.

В Постанові про відмову зазначено, що при видачі Свідоцтва про право на спадщину нотаріус має перевірити факт смерті обох померлих осіб ( ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ), факт реєстрації їх шлюбу, факт родинних відносин спадкодавців та спадкоємця.

При підготовці видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті батька ОСОБА_3 було перевірено актовий запис про шлюб батька та матері. В повному Витязі з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб (№ 4 від 13 квітня 2021 року) знайдено відомості про розірвання шлюбу. В зв`язку з чим батько не міг бути спадкоємцем після смерті матері. Тому позивачу необхідно було звернутись до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері протягом шестимісячного строку, чого він не зробив, оскільки вважав, що батько фактично прийняв спадщину після смерті матері і про факт розірвання шлюбу між ними йому не було відомо.

06 травня 2021 року позивачу було видано Свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті батька ОСОБА_3 на 1/3 частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач вважає, що строк на прийняття спадщини ним був пропущений з поважних причин та просить суд визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в три місяці.

Ухвалою суду від 24 червня 2021 року відкрито провадження у справі та визначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовче провадження. Ухвалою суду від 16 серпня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Позивач, представник позивача в судове засідання не з`явились, надали суду заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують та просять їх задовольнити.

Представник відповідача - Покровської міської ради до судового засідання не з`явився. До суду 12.07.2021 року надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника міської ради та винести рішення на розсуд суду.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача - ОСОБА_2 (а.с.6).

На підставі Свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 , виданого державним комунальним підприємством «Управління міського господарства» м. Красноармійськ 15 березня 2001 року, зареєстрованого в КП «Красноармійське бюро технічної інвентаризації» 21 березня 2001 року в реєстрову книгу № 2 реєстр 46, ОСОБА_2 належала 1/3 частини квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.11,12,13).

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача - ОСОБА_3 (а.с.7).

Позивач, будучи спадкоємцем першої черги після смерті батьків, звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.

06 травня 2021 року позивачу було видано Свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті батька ОСОБА_3 на 1/3 частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.19).

Постановою державного нотаріуса Першої покровської державної нотаріальної контори Донецької області Шиленко С.В. від 07 травня 2021 року ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , оскільки заявник пропустив строк для прийняття спадщини.

Але, як зазначено у вказаній постанові, ОСОБА_1 в шестимісячний строк звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини до майна ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , та був прописаний зі спадкодавцем ОСОБА_2 за одною адресою на день її смерті.

Отже ОСОБА_3 чоловік спадкодавця був спадкоємцем, на підставі ч. 3, 4 ст.1268 ЦК України, який за жодних обставин не міг не встигнути прийняти спадщину, оскільки відповідно до закону одразу вважається таким, що прийняв спадщину.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття (тобто не має значення спосіб прийняття спадщини - або спадкоємець подав заяву про прийняття спадщини, або фактично прийняв її - успадковане майно належить спадкоємцю, він має право користуватися, управляти майном, але, доки він не отримає на це майно свідоцтво про право на спадщину, він не може розпоряджатися майном).

При видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус має перевірити факт смерті обох померлих осіб ( ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ), факт реєстрації їх шлюбу, факт родинних відносин спадкодавців та спадкоємця ОСОБА_1 , адже свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцю останнього померлого, довідку ЖЕК про місце відкриття спадщини - довідку ЖЕК про місце відкриття спадщини - про останнє місце проживання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в якій обов`язково має бути відображено той факт, що останній постійно проживав разом з ОСОБА_2 на час відкриття спадщини (час її смерті), довідку ЖЕК про те, хто ще був зареєстрований і проживав постійно разом зі спадкодавцем на дату її смерті та з ОСОБА_3 на дату його смерті, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво.

При підготовці видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 було перевірено актовий запис про шлюб ОСОБА_3 з ОСОБА_2 . В повному витязі з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб (№4 від 13 квітня 2021 року ), знайдено відомості щодо розірвання шлюбу, в зв`язку з цим ОСОБА_3 не може бути спадкоємцем після смерті ОСОБА_2 , отже інші спадкоємці ОСОБА_2 повинні звернутися для оформлення спадщини на спадкове майно, яке належало їй (а.с.21).

Згідно з інформацією, наданою державним нотаріусом першої покровської державної нотаріальної контори Шиленко С.В. від 29.06.2021.2021 року повідомлено, що на майно, яке залишилось після смерті - ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №65348770 від 29.06.2021 року, спадкова справа не відкривалась.

Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №65348749 від 29.06.2021 року заповіт від імені ОСОБА_2 не посвідчувалися.

07 травня 2021 року була видана постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії, підстави відмови викладені у Постанові (а.с.31-34).

Відповідно до статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

У статті 1218 ЦК України зазначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно положень статті 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом.

Згідно статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

На підставі статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частиною 3 статті 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у

вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Вирішуючи питання про визначення позивачу додаткового строку, судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 , як спадкоємець після смерті матері ОСОБА_2 , не знаючи про розірвання шлюбу між батьками, вважав, що батько фактично прийняв спадщину після смерті матері, а тому звернувся з заявою про прийняття спадщини лише після його смерті. Тому причини пропуску строку для прийняття спадщини є поважними, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно

певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати

шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, наявність у позивача поважних причин пропуску строку для звернення до нотаріусу з заявою про прийняття спадщини, заявлені позовні вимоги позивача про надання йому додаткового строку для прийняття спадщини є законними, обґрунтованими та підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись 12, 13, 76, 78, 81, 89, 229, 235, 259, 263, 264, 265, 268, 353, 355, 356 ЦПК України, ст. ст. 1220 - 1223, 1272, 1297 ЦК України, п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про практику у справах про спадкування», суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Покровської міської ради про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в три місяці, з моменту набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, повністю або частково безпосередньо до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Строк на апеляційне оскарження може бути поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України, а також відповідно до пункту 3 Прикінцевих положень ЦПК України.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 . РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач: Покровська міська рада Донецької області, , адреса місцезнаходження: Донецька область, м. Покровськ, пл. Шибанкова, 11.

Повний текст рішення виготовлено 16 вересня 2021 року.

Суддя: