У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 вересня 2021 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Хамник М.М., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Райффайзен банк» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Омега Фактор» про визнання правочинів недійсним -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з вищевказаним позовом та просить суд визнати недійсним договір поруки №012/02-7/089-Р/3 від 28.03.2007 укладений між ВАТ «Райффайзен банк» та ОСОБА_1 , а також визнати недійсним договір поруки №012/02-7/115-Р/3 від 07.05.2007, який укладений між ВАТ «Райффайзен банк» та ОСОБА_1 .

Крім того, разом з позовною заявою позивач подав до суду клопотання та просить суд відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору за подачу позовної заяви до Акціонерного товариства "Райффайзен банк", Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Омега Фактор» про визнання правочинів недійсними - до ухвалення судового рішення у справі.

В обґрунтування клопотання зазначає, що 08 вересня 2021 року приватним виконавцем виконавчого округу Закарпатської області Ярошевським Д.А. при примусовому виконанні виконавчого листа №308/14087/13-ц виданого 10.06.2021 року Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області винесено постанову про відкриття виконавчого провадження та постанову про арешт коштів боржника, якою накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належить боржнику ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах суми звернення стягнення з урахуванням виконавчого збору/основної винагороди приватного виконавця, витрат виконавчого провадження, штрафів 3178770,32 грн.

На виконання даної постанови про арешт коштів боржника банківськими установами заблоковані всі карткові та поточні рахунки відповідача ОСОБА_1 , у зв`язку з чим сплата ним судового збору на теперішній час фізично не можлива.

Приписами ч.1 ст.187 ЦПК України визначено, що суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Статтями 175, 177 ЦПК України визначено вимоги до змісту та форми позовної заяви, документів, що додаються до позовної заяви, обов`язок дотримання яких покладається на позивача.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. Згідно з п. 8 ч. 3 цієї ж статті позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документ, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, положеннями ст. 136 ЦПК України передбачена можливість суду, враховуючи майновий стан сторони, відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі; з підстав, зазначених в частині першої цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а)військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері(батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ)особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Разом з тим, матеріали позовної заяви та поданого клопотання не містять жодних доказів в обґрунтування такого, та які б в розумінні ст. 136 ЦПК України, з урахуванням роз`яснень п.29 постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.05.2014 року №109 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», вказували на важкий майновий стан позивача та слугували підставою для звільнення або відстрочення сплати судового збору. Тому, заявлене клопотання задоволенню не підлягає.

При цьому суд звертає увагу, що відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору чи зменшення його розміру є правом суду, а не його обов`язком. Таку ж позицію висловив Верховний Суд у постанові від 17.05.2018 у справі №904/9117/17.

Отже, позивачу слід сплатити судовий збір за подання позовної заяви у встановлених Законом України «Про судовий збір» порядку і розмірі.

Слід звернути увагу позивача, що за практикою ЄСПЛ вимога про сплату зборів судам у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду (рішення від 19.06.2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (Case of Kreuz v. Poland), заява №28249/95, п. 60).

Згідно ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір в сумі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908,00 грн.), а майнового характеру 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908,00 грн.), і не більше 5 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (11 350,00 грн.).

Відповідно до ч. 1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене, суд вважає, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і повернеться позивачеві.

Керуючись ст. ст.175,177,185 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

П О С Т А НО В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Райффайзен банк» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Омега Фактор» про визнання правочинів недійсним - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області М.М. Хамник