У Х В А Л А

Єдиний унікальний номер справи 755/17440/20
Номер провадження 22-ц/824/13165/2021
Головуючий у суді першої інстанції Л.М. Винниченко
Суддя - доповідач у суді апеляційної інстанції Л.Д. Поливач
13 вересня 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Поливач Л.Д., перевіривши на відповідність вимогам ст.ст.354-356 ЦПК України апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 21 квітня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м.Києва» про визнання незаконним, скасування розпорядження та зобов`язання видати ордер на жиле приміщення у гуртожитку, -

встановив:

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 21 квітня 2021 року відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 до Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м.Києва» про визнання незаконним, скасування розпорядження та зобов`язання видати ордер на жиле приміщення у гуртожитку.

Не погоджуючись із рішенням суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу разом із викладеним у ній клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження. Дане клопотання мотивоване тим, що копію повного ухваленого у справі судового рішення нею було отримано лише 11.07.2021.

Так, згідно вимог ч.1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до п.1 ч.2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

З наявного в матеріалах справи оскаржуваного судового рішення убачається, що його повний текст було складено судом у день його ухвалення, тобто 21.04.2021.

Відповідно до наявної в матеріалах справи копії супровідного листа, копія повного тексту рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 21 квітня 2021 року була направлена учасникам справи 21.04.2021 (а.с.49).

Проте, згідно долученого до матеріалів справи повідомлення про вручення поштового відправлення направлена судом копія оскаржуваного рішення була вручена ОСОБА_1 11.07.2021 (а.с.50).

Відповідно до зробленої відмітки на конверті, у якому заявником направлена до суду апеляційна скарга, вона була здана до поштового відділення 10.08.2021, тобто протягом тридцяти днів з дня вручення їй копії оскаржуваного рішення.

Отже, зважаючи на те, що строк на апеляційне оскарження заявником пропущено з поважних причин, суд, на підставі положень п.1 ч.2 ст.354 ЦПК України, вважає за необхідне задовольнити клопотання та поновити заявнику строк на апеляційне оскарження рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 21 квітня 2021 року.

При цьому, вирішуючи викладене заявником в апеляційній скарзі клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд дійшов наступних висновків.

Статтею 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно положень статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У п.29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, фактичною підставою для відстрочення або розстрочення, звільнення від сплати судового збору є майновий стан сторони, що ускладнює сплату судового збору в зазначеному законодавством розмірі.

У статті 129 Конституції України вказано, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Особа, яка заявляє клопотання про відстрочення сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Убачається, що згідно викладеного заявником у прохальній частині апеляційної скарги клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення у справі, мотивувальна частина даної апеляційної скарги загалом не містить жодних об`єктних тверджень щодо скрутного майнового стану заявника із наданими на їх підтвердження відповідними доказами. Безпідставне відстрочення сплати судового збору в свою чергу буде порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

З огляду на викладене, клопотання ОСОБА_1 задоволенню не підлягає, а тому заявник має сплатити судовий збір у визначеному чинним законодавством розмірі.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 вказаного Закону передбачено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно вимог абзацу другого частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як визначено п.п.6 п.1 ч.4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду підлягає сплаті судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Станом на 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 2102 грн.

Згідно змісту доводів поданої апеляційної скарги ОСОБА_1 не погоджується із ухваленим судом першої інстанції судовим рішенням, де судом було розглянуто дві немайнові вимоги позивача, а саме щодо визнання незаконним та скасування розпорядження Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації від 12.06.2019 №464 «Про видачу ордерів на житлову площу мешканцям гуртожитку на АДРЕСА_1 та інші квартирні питання» (в частині відмови у видачі позивачу ордера на займану кімнату), а також щодо зобов`язання відповідача видати ОСОБА_1 ордер на право зайняття кімнати АДРЕСА_2 . При цьому, у прохальній частині апеляційної скарги заявник просить апеляційний суд скасувати вищевказане судове рішення повністю.

Таким чином, заявнику за подання апеляційної скарги на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 21 квітня 2021 року у даній справі необхідно сплатити судовий збір у розмірі 2522,40 грн на рахунок Київського апеляційного суду за реквізитами: отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101 , код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача: 899998, рахунок отримувача: UA0026010, код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: судовий збір за подачу апеляційної скарги (ПІП або назва установи/організації) по справі №.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Частиною 2 статті 357 ЦПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 185 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, за наведених вище обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, а особі, яка подала апеляційну скаргу надається строк для усунення виявлених в ній недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали апеляційного суду.

Такі недоліки можуть бути усунуті шляхом подання до суду документів, що підтверджують сплату судового збору у встановленому законом порядку та розмірі, або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Особу, що подала скаргу слід попередити про те, що у випадку невиконання вимог цієї ухвали апеляційна скарга буде вважатись неподаною та їй повернута.

Керуючись ст.ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Задовольнити клопотання ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 21 квітня 2021 року.

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 21 квітня 2021 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 21 квітня 2021 року залишити без руху.

Надати особі, яка подала апеляційну скаргу строк для усунення недоліків - 5 днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

У разі невиконання вимог ухвали, апеляційна скарга вважатиметься неподаною і буде повернута скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя