РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 вересня 2021 року м. Харків
Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючої судді - Лисиченко С.М.,
за участю секретаря судових засідань - Кот Я.А.,
розглянувши в судовому засіданні в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
27 липня 2021 року до Київського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в якій позивачка просить розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем ОСОБА_2 , який зареєстрований 15 жовтня 2010 року в Київському відділі реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис про шлюб №501.
В обґрунтування позову позивачка посилається на те, що між нею та відповідачем 5.10.2010 у Київському відділі реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 501 зареєстрований шлюб. Від шлюбу вони маєть дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Станом на день звернення до суду із зазгнченим порзовом шюбні відносини між нею та відповідачем фактисно припинені з 10.05.2015. На теперішній час відповідач перебуває в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», не заперечує проти розірвання шлюбу та розгляду справи без його участі.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 30.07.2021 відкрито спрощене провадження по даній справі .
Позивачка у судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.
Відповідач у судового засідання не з`явився, про час, день та місце судового засідання повідомлений у встановленому законом порядку (а.с.24). В матеріалах справи наявна заява ОСОБА_2 про розгляд справи без його участі, проти задоволення позову не заперечує.
За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін, та за наявними в справі доказами за правилами спрощеного позовного провадження.
Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, перевіривши матеріали справи, прийшов до наступного.
Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до даних свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 15.10.2010, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , укладено шлюб, який зареєстрований 15.10.2010 Київським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис №501. Прізвище після реєстрації шлюбу: чоловіка ОСОБА_5 , дружини ОСОБА_6 .
Від шлюбу сторони мають двох доньок: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Зазначений факт підтверджується письмовими доказами: свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 13.05.2011, виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції; свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 від 11.10.2013, виданого Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції.
Згідно статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Суд зазначає, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Частинами 3, 4 статті 56 Сімейного кодексу України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Згідно частини 1 статті 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Відповідно до статтей 109, 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлене, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення, а також що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.
Частиною 1 статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до ч.астини статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно частини 1 статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення, що визначено частино 2 статті 77 ЦПК України.
Згідно частини 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Судом встановлено, оскільки не спростовано відповідачем, що шлюбно-сімейні відносини між сторонами припинені, на час розгляду даної справи вони спільного господарства не ведуть, мешкають окремо один від одного. Збереження шлюбу суперечить інтересам як позивачки, так і відповідача. Будь-яких доказів на підтвердження того, що після розірвання шлюбу будуть порушені особисті та майнові права сторін, а також права їх дітей, суду не надано.
З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка, подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу є неможливим, у зв`язку з чим позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають задоволенню.
Відповідно до статті 113 Сімейного Кодексу України, суд вважає за можливим залишити ОСОБА_1 прізвище ОСОБА_6 .
Керуючись статтями 12,13,141,200,206,263-265 ЦПК України, суд,
Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований 15.10.2010 Київським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис №501.
Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 прізвище ОСОБА_6 .
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково, шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Харківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відомості про учасників справи:

Позивачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_5 , місце перебування: Державна установа «Харківський слідчий ізолятор» за адресою: 61093, м. Харків, вул. Полтавський Шлях, 99.

Суддя С.М. Лисиченко