Тарутинський районний суд Одеської області
_________________________________________________________________________
Справа №514/751/21
Провадження по справі № 2/514/393/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 вересня 2021 року смт Тарутине

Тарутинський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді - Кравченко П.А.

за участю секретаря - Куруч І.П.,

розглянувши в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України у відкритому судовому засіданні в залі суду смт Тарутине цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Бородінської селищної ради Болградського району Одеської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, встановлення факту родинних відносин,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , Бородінської селищної ради Болградського району Одеської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, встановлення факту родинних відносин.

Позовні вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_4 . Після його смерті відкрилась спадщина, яка складалась з земельної частки (пай) у землі, яка перебуває у колективної власності ВАТ «Правда» розміром 1,98 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), яке належало ОСОБА_4 померлому ІНФОРМАЦІЯ_2 , на право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективної власності ВАТ «Правда» розміром 1,98 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), яке належало ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , спадкоємцем якої був її чоловік ОСОБА_4 , який прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових прав.

Позивач своєчасно не звернувся до нотаріальної контори у зв`язку з тим, що він вважав, що після смерті батька брат ОСОБА_3 оформив спадкове майно на себе, тому вважає, що ним був пропущений шестимісячний строк з поважних причин. Крім того у зв`язку із відсутністю необхідних документів, що підтверджують родинні відносини, позивач не має можливості отримати спадщину після смерті батька.

Зазначені обставини стали підставою для звернення позивача до суду з вказаною позовною заявою.

Позивач в судове засідання не з`явився, на розгляд суду від нього надійшла заява про підтримання позовних вимог та з проханням розглянути справу за його відсутності.

Відповідач та його представник в судове засідання не з`явилися, на розгляд суду від представника відповідача надійшла заява з проханням розглянути справу без їх участі, з позовними вимогами позивача згодні.

Представник відповідача Бородінської селищної ради Болградського району Одеської області селищний голова у судове засідання не з`явився. На адресу суду від представника відповідача надійшла заява про згоду з позовними вимогами позивача та з проханням розглянути справу без його участі.

Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до вимог п. 1 та п. 6 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами та встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеними у свідоцтві про народження або у паспорті. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.10).

Після його смерті відкрилась спадщина, яка складалась з земельної частки (пай) у землі, яка перебуває у колективної власності ВАТ «Правда» розміром 1,98 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), яке належало ОСОБА_4 померлому ІНФОРМАЦІЯ_2 , на право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективної власності ВАТ «Правда» розміром 1,98 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), яке належало ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , спадкоємцем якої був її чоловік ОСОБА_4 , який прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових прав.

Той факт, що позивач є сином ОСОБА_4 підтверджується: свідоцтвом про народження позивача серії НОМЕР_2 від 24.11.1952 року видане Лісненською сільською радою, де в графі батько російською мовою зазначено « ОСОБА_6 » в графі мати зазначено « ОСОБА_7 » (а.с.7); повторним свідоцтвом про народження позивача, серії НОМЕР_3 від 29.08.2019 року видане Тарутинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, де в графі батьки зазначені батько - ОСОБА_8 , мати ОСОБА_9 (а.с.8) ; свідоцтвом про шлюб батьків позивача серії НОМЕР_4 від 18.06.1977 року виданий Лісненською сільською радою Тарутинського району Одеської області, де російською мовою зазначені відомості про наречених « ОСОБА_6 » та « ОСОБА_10 », після укладення шлюбу присвоєні прізвища « ОСОБА_11 » (а.с.9); повторним свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 07.03.2019 року виданий Суворовським районним у місті Одесі відділом ДРАЦС Головного територіального управління юстиції в Одеській області на ім`я « ОСОБА_4 » (а.с.10).

Факт, про встановлення якого просить позивач має для нього юридичне значення оскільки надасть йому право на оформлення спадщини після смерті ОСОБА_4 , а тому суд дійшов висновку, що позов в цій частині необхідно задовольнити.

Стосовно позовних вимог позивача щодо поновлення строку для прийняття спадщини, суд дійшов наступних висновків.

У відповідності до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За змістом ч.1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

У силу ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.

Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

У той же час, відповідно до ст.ст.1273-1275 ЦК України - спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 названого Кодексу, подавши нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідну заяву.

Відповідно до ст.ст.1296-1298 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.

Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Виходячи з вище викладеного, можна зробити висновок, що прийняття спадщини як за законом, так і за заповітом є правом спадкоємця і залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини.

Так, для прийняття спадщини спадкоємцю, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування.

У зв`язку з цим, для прийняття спадщини за законом слід подати до нотаріальної контори відповідну заяву, яка б свідчила про його дійсний намір прийняти спадщину в порядку спадкування за законом.

При цьому, такі дії теж повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.

Відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу Україниза позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу Українипро надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 Цивільного кодексу Українипро надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини суд визнав поважними.

ОСОБА_1 просить встановити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на 2 (два) місяці.

Причиною пропуску строку на прийняття спадщини позивач вказує те, що він вважав, що після смерті батька брат ОСОБА_3 оформив спадкове майно на себе, а тому не звертався до нотаріуса з відповідною заявою. Позивач вважає, що причини його пропуску для подачі заяви про прийняття спадщини є вагомими, та підлягають поновленню.

Згідно п.24 вищевказаної постанови Пленуму особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьоїстатті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд також керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права».

При оцінці встановлених обставин, суд враховує не тільки умови застосування правил частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України, але і загальні засади цивільного судочинства та європейські принципи, зокрема, принцип верховенства права з його складовими.

Враховуючи вище викладене, суд приходить до висновку, що причина за якої ОСОБА_1 не звернувся вчасно до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини є поважною, тому позов в частині визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. ст. ст. 10, 89, 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, ст. 1272 ЦК України, п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику в справах про спадкування", суд,

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Бородінської селищної ради Болградського району Одеської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 строком в два місяці з дня набрання судового рішення законної сили.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 є батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення через Тарутинський районний суд Одеської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя П.А. Кравченко