"13" вересня 2021 р. Справа № 363/3153/21
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 вересня 2021 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Баличева М.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Обслуговуючого кооперативу «Озерний край», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бережний Вадим Олександрович про розірвання договору купівлі продажу нерухомого майна, зобов`язання повернути об`єкт нерухомого майна та стягнення збитків,-

ВСТАНОВИВ:

30.07.2021 року позивач звернувся з вказаним позовом до суду.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 04.08.2021 року вищевказану позовну заяву залишено без руху та запропоновано ОСОБА_1 усунути недоліки позову, які зазначені у вказаній ухвалі суду.

03.09.2021 року від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Левчишиної О.В. надійшло клопотання про усунення недоліків позовної заяви, дві копії електронної квитанції № І1155668 від 28.07.2021 року та № І1169858 від 25.08.2021 року та клопотання про витребування доказів.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, вважаю, що вищевказаний позов слід залишити без руху за таких підстав.

Позов за змістом і формою повинен відповідати вимогам ст. ст. 175-177 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається, зокрема, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

В супереч вимогам п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, поданий позов та заява про усунення недоліків не містить ціну позову, не долучено висновку експерта про вартість майна, що унеможливлює вірне визначення ціни вказаного позову та сплати судового збору за дві позовні вимоги немайнового характеру повинна становити 1816 гривень та за вимогу майнового характеру 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір судового збору, порядок його сплати і звільнення від сплати судового збору встановлені Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, у тому числі з використанням електронного платіжного засобу або за допомогою платіжних пристроїв. Сплата судового збору за допомогою електронного платіжного засобу оформляється квитанцією платіжного термінала, чеком банкомата, сліпом або іншими документами за операціями з використанням електронних платіжних засобів у паперовій або електронній формі. Сплата судового збору за допомогою платіжного пристрою оформляється за допомогою касового документа (квитанції, чека тощо), який містить усі обов`язкові реквізити касового документа.

Згідно з частиною 2 статті 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Разом з цим, при перевірці судом зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, сплаченого позивачем у цій справі, не знайдено підтвердження платежів з Казначейства на загальну суму 1 816 грн. згідно електронних квитанцій № І1155668 від 28.07.2021 року та № І1169858 від 25.08.2021 року.

Таким чином, позивачу необхідно надати належні докази сплати судового збору.

Крім того, представник позивача ОСОБА_1 адвокат Левчишина О.В. у клопотанні про усунення недоліків зазначає, що ціна позову у цивільній справі № 363/3153/21складає 22 000, 00 грн., згідно висновку ПП «ТВІ» спільно з ТОВ «Київська оціночна компанія».

Однак, на підтвердження вказаних відомостей позивач не долучає до матеріалів цивільної справи належним чином завіреної копії висновку ПП «ТВІ» спільно з ТОВ «Київська оціночна компанія» для суду та сторін по справі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України, передбачено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Разом із тим, суд роз`яснює, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Обслуговуючого кооперативу «Озерний край», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бережний Вадим Олександрович про розірвання договору купівлі продажу нерухомого майна, зобов`язання повернути об`єкт нерухомого майна та стягнення збитків залишити без руху.

Запропонувати позивачу виправити недоліки позовної заяви у строк десять днів з дня отримання ухвали, та роз`яснити, що в іншому випадку позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.Б. Баличева