Справа № 661/1801/21
Провадження № 2/661/665/21
06 вересня 2021 року
Новокаховський міський суд Херсонської області в складі:
головуючої судді - Чирський Г.М.
за участю секретаря судового засідання - Шевченко Ю.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Нова Каховка Херсонської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом адвоката Безкровного Сергія Олексійовича, діючого в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності за набувальною давністю,
в с т а н о в и в:
Адвокат Безкровний С.О. діючий в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання за ОСОБА_1 право власності на 3/6 частини квартири АДРЕСА_1 , за набувальною давністю. Вимоги позовної заяви обґрунтовані тим, що на підставі свідоцтва про право власності, виданого 18.02.1998 р. виконавчим комітетом Новокаховської міської ради, вказана квартира на праві спільної сумісної власності належить, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Заочним рішенням Новокаховського міського суду від 09.09.2019 р. визнано за позивачем право власності на 1/6 частку спірного майна, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 . Спадкоємцем майна ОСОБА_3 є також син померлої ОСОБА_2 , відповідач по справі, який не звертався до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини на 1/6 частинку вказаного майна і вона нікому не видавалась. При цьому, відповідач понад десть років у квартирі не проживає, відомості про його фактичне місце знаходження не відомі, у зв`язку з чим рішенням Новокаховського міського суду від 12.03.2021 р. ОСОБА_2 визнано безвісно відсутнім. Позивач весь час проживав у квартирі, оплачував комунальні послуги, робив ремонт і продовжує відкрито володіти та користуватися квартирою до теперішнього часу. Однак, розпоряджатися вказаною квартирою позивач не може, оскільки йому належить 3/6 частки. Вважає, що пасивна поведінка відповідача, місце знаходження якого не відомо, свідчить про втрату інтересу до житла, у зв`язку з чим, просить суд, позовні вимоги задовольнити.
Представник позивача у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи за своєї відсутності, наполягаючи на задоволенні позовних вимог.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про день час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом направлення судових повісток за зареєстрованим місцем проживання та шляхом розміщення відповідного повідомлення на офіційному сайті «Судова влада». Про причини неявки суд не повідомляв, заяв про розгляд справи за своєї відсутності не подавав.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в зв`язку з неявкою сторін, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав.
Згідно вимог ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.
Відповідно до копії свідоцтва про смерть, виданого 25.11.2005 р. ОСОБА_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 про що відділом РАЦС Новокаховського МУЮ Херсонської області зроблено відповідний актовий запис №734.
З матеріалів спадкової справи №200/2018 до майна померлої ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 витребуваної на запит суду, вбачається, що із заявою про прийняття спадщини звертався ОСОБА_4 , діюча від імені ОСОБА_1 . Інші особи з заявою про прийняття спадщини не звертались, свідоцтво про право на спадщину не видавалось.
Заочний рішенням Новокаховського міського суду Херсонської області від 09.09.2019 р. по справі №661/2257/19 , позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно задоволено. Визнано за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 право власності на 1/6 частку квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вказане рішення суду набрало законної сили 09.10.2019 р.
Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності сформованої 11.11.2019 р., ОСОБА_1 , на праві спільної часткової власності належить 1/6 частка квартири АДРЕСА_1 .
Рішенням Новокаховського міського суду Херсонської області від 12.03.2021 р. визнано ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м. Нова Каховка Херсонської області, безвісно відсутнім з 01.01.2019 р. Вказане рішення суду набрало законної сили 19.04.2021 р. З матеріалів інвентаризаційної справи №675 на вказану квартиру, витребувану судом, слідує, що в ній міститься оригінал правовстановлюючого документу на квартиру АДРЕСА_1 .

З пояснень свідка ОСОБА_4 слідує, що відповідач по справі ОСОБА_2 близько 15 років не проживає за адресою: АДРЕСА_2 , місце його перебування не відоме, а пошуки останнього не дали позитивних результатів. ОСОБА_1 проживає за вказаною адресою один, утримує її, проводить ремонті роботи, оплачує комунальні послуги.

Відповідно до ч. 1ст. 344 ЦК України, особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном протягом п`яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Для набуття права власності на таке майно володілець має звернутися у суд із заявою про визнання за ним права власності, що виникло внаслідок спливу набувальної давності. В разі винесення судового рішення, яким така заява задоволена, та набранням таким рішенням законної сили і є підставою для виникнення права власності на таке майно. Слід зазначити, що право власності на нерухоме майно виникає саме з моменту державної реєстрації. Відтак йдеться про добросовісне, але неправомірне, в тому числі безтитульне, заволодіння майном особою, яка в подальшому претендуватиме на набуття цього майна у власність за набувальною давністю. Підставою добросовісного заволодіння майном не може бути, зокрема, будь-який договір, що опосередковує передання майна особі у володіння (володіння та користування), проте не у власність. Володіння майном за договором, що опосередковує передання майна особі у володіння (володіння та користування), проте не у власність, виключає можливість набуття майна у власність за набувальною давністю, адже у цьому разі володілець володіє майном не як власник. Якщо володілець знає або повинен знати про неправомірність заволодіння чужим майном, то, незважаючи на будь-який строк безперервного володіння чужим майном, він не може його задавнити, оскільки відсутня безумовна умова набуття права власності - добросовісність заволодіння майном.

Відповідна особа має добросовісно заволодіти саме чужим майном, тобто об`єкт давнісного володіння повинен мати власника або бути річчю безхазяйною (яка не має власника або власник якої невідомий).

Відкритість володіння майном означає, що володілець володіє річчю відкрито, без таємниць, не вчиняє дій, спрямованих на приховування від третіх осіб самого факту давнісного володіння. При цьому володілець не зобов`язаний спеціально повідомляти інших осіб про своє володіння. Володілець має поводитися з відповідним майном так само, як поводився б з ним власник.

Давнісне володіння є безперервним, якщо воно не втрачалося володільцем протягом усього строку, визначеного законом для набуття права власності на майно за набувальною давністю. При цьому втрата не зі своєї волі майна його володільцем не перериває набувальної давності в разі повернення майна протягом одного року або пред`явлення протягом цього строку позову про його витребування (абзац 2 частини 3 статті 344 ЦК України); не переривається набувальна давність, якщо особа, яка заявляє про давність володіння, є правонаступником іншого володільця, адже в такому випадку ця особа може приєднати до часу свого володіння увесь час, протягом якого цим майном володіла особа, чиїм спадкоємцем (правонаступником) вона є (частина 2 статті 344 ЦК України).

Також не перериває набувальної давності здійснення володільцем фактичного розпорядження майном у вигляді передання його в тимчасове користування іншій особі. Давнісне володіння має бути безперервним протягом певного строку, тобто бути тривалим. Тривалість володіння передбачає, що має спливти визначений у ЦК України строк, що різниться залежно від речі (нерухомої чи рухомої), яка перебуває у володінні певної особи. Для нерухомого майна такий строк складає десять років. Також для набуття права власності на майно за набувальною давністю закон не повинен обмежувати чи забороняти таке набуття. При цьому право власності за набувальною давністю на нерухоме майно, транспортні засоби, цінні папери набувається виключно за рішенням суду.

Отже, набуття відповідною особою права власності за набувальною давністю можливе лише за наявності всіх вищевказаних умов у сукупності.

Відповідно до п.9 Постанови Пленуму ВССУ від 07.02.2014 року № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав», відповідно до частини першої статті 344 ЦК особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном - протягом п`яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено ЦК.

При вирішенні спорів, пов`язаних із набуттям права власності за набувальною давністю, суди повинні враховувати, зокрема, таке: володіння є добросовісним, якщо особа при заволодінні чужим майном не знала і не могла знати про відсутність у неї підстав для набуття права власності; володіння визнається відкритим, якщо особа не приховувала факт знаходження майна в її володінні.

Вжиття звичайних заходів щодо забезпечення охорони майна не свідчить про приховування цього майна; володіння визнається безперервним, якщо воно не переривалось протягом всього строку набувальної давності. У разі втрати не із своєї волі майна його давнісним володільцем та повернення цього майна протягом одного року або пред`явлення протягом цього строку позову про його витребування набувальна давність не переривається (частина третя статті 344 ЦК). Не переривається набувальна давність, якщо особа, яка заявляє про давність володіння, є сингулярним чи універсальним правонаступником, оскільки в цьому разі вона може приєднати до часу свого володіння увесь час, протягом якого цим майном володіла особа, чиїм спадкоємцем (правонаступником) вона є (частина друга статті 344 ЦК).

Як встановлено під час судового розгляду ОСОБА_1 понад 10 років безперервно користувався 3/6 частиною квартири АДРЕСА_1 , яка належить відповідачу ОСОБА_2 , який спадщину після смерті ОСОБА_3 не прийняв, рішенням суду визнаний безвісно відсутнім, натомість позивач є власником 3/6 частини вказаної квартири, прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 , відкрито та безперервно володіє вказаним майном .

Враховуючи зазначене, факт добросовісного, відкритого, безперервного володіння спірною часткою у квартирі АДРЕСА_1 , позивачем підтверджується зібраними у справі доказами, що є послідовним та узгодженими між собою, у зв`язку з чим позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 4, 5, 12, 13, 17-19, 76-82, 141, 258, 259, 263-266, 268, 280-289, 352, 354, 355 ЦПК України;

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 уродженця м. Нова Каховка Херсонської області право власності на 3/6 частини квартири АДРЕСА_1 , за набувальною давністю.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку до Херсонського апеляційного суду через Новокаховський міський суд Херсонської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи за веб-адресою сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет: : http://court.gov.ua/fair/sud2117.

Суддя Г. М. Чирський