Тарутинський районний суд Одеської області
_________________________________________________________________________
Справа №514/5/21
Провадження по справі № 2/514/3/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 вересня 2021 року смт Тарутине

Тарутинський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді - Кравченко П.А.

за участю секретаря - Куруч І.П.,

розглянувши в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду смт Тарутине цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Бородінської селищної ради Болградського району Одеської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовні вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 . Після її смерті залишилась спадщина, яка складається з земельних ділянок площею 0,3937 га, 1,2024 га, 2,4688 га, 0,7875 га, розташованих на території Юр`ївської сільської ради Тарутинського району Одеської області.

ОСОБА_2 склала заповіт на корить ОСОБА_1

ОСОБА_3 , яка діє від імені ОСОБА_1 звернулась із заявою до державного нотаріуса Тарутинської районної державної нотаріальної контори Одеської області про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, але їй постановою було відмовлено у зв`язку з тим, що вона не подала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори на протязі шестимісячного строку.

Позивач своєчасно не звернулась до нотаріальної контори у зв`язку, з тим, що не була обізнана про існування заповіту, тому вважає, що нею був пропущений шестимісячний строк з поважних причин.

Зазначені обставини стали підставою для звернення позивача до суду з вказаною позовною заявою.

Позивач в підготовче судове засідання не з`явилася, на розгляд суду надійшла заява про підтримання позовних вимог в повному обсязі та розгляд справи без її участі.

Представник відповідача Бородінської селищної ради Болградського району Одеської області селищний голова у судове засідання не з`явився. На адресу суду від представника відповідача надійшла заява про згоду з позовними вимогами позивача та з проханням розглянути справу без його участі.

Згідно зі ч. 4 ст. 200 ЦПК України, ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Частина 1 статті ст. 206 ЦПК України регламентує, що відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, то відповідно до вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 належало на праві приватної власності земельні ділянки площею 0,7875 га, 2,4688 га, 0,3937 га, 1,2024 га, розташованих на території Юр`ївської сільської ради Тарутинського району Одеській області, що підтверджуються копією свідоцтва про право власності № НОМЕР_1 , витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №32150807, свідоцтвом про право власності № НОМЕР_2 , витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №32154915, свідоцтвом про право власності № НОМЕР_3 , витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №32153709, свідоцтвом про право власності № НОМЕР_4 , витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №32151713 (а.с.10-17)

За життя ОСОБА_2 склала заповіт на корить ОСОБА_1 , що підтверджується копією заповіту від 27.04.2018 року посвідченого секретарем Юр`ївської сільської ради Тарутинського району Одеської області та зареєстровано в реєстрі за № 87 (а.с.8).

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ,що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 (а.с.9).

ОСОБА_3 , яка діє від імені ОСОБА_1 звернулась із заявою до державного нотаріуса Тарутинської районної державної нотаріальної контори Одеської області про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, але їй постановою було відмовлено у зв`язку з тим, що вона не подала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори на протязі шестимісячного строку (а.с.6-7).

Відповідно до довідки Юр`ївської сільської ради Тарутинського району Одеської області №457 від 28.10.2020 року, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживала на день смерті за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.19).

У відповідності до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За змістом ч.1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

У силу ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.

Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

У той же час, відповідно до ст.ст.1273-1275 ЦК України - спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 названого Кодексу, подавши нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідну заяву.

Відповідно до ст.ст.1296-1298 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.

Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Виходячи з вище викладеного, можна зробити висновок, що прийняття спадщини як за законом, так і за заповітом є правом спадкоємця і залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини.

Так, для прийняття спадщини спадкоємцю, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування.

У зв`язку з цим, для прийняття спадщини за законом слід подати до нотаріальної контори відповідну заяву, яка б свідчила про його дійсний намір прийняти спадщину в порядку спадкування за законом.

При цьому, такі дії теж повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.

Відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Правила частини третьої 1272 Цивільного кодексу України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини суд визнав поважними.

ОСОБА_1 просить встановити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на 2 (два) місяці.

Причиною пропуску строку на прийняття спадщини позивач вказує необізнаність про існування заповіту, а тому не мала можливості звернутися до нотаріуса з відповідною заявою. Позивач вважає, що причини її пропуску для подачі заяви про прийняття спадщини є вагомими, та підлягають поновленню.

Згідно п.24 вищевказаної постанови Пленуму особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Отже, на переконання суду, необізнаність про існування заповіту є поважною для надання судом додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд також керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права».

При оцінці встановлених обставин, суд враховує не тільки умови застосування правил частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України, але і загальні засади цивільного судочинства та верховенства права з його складовими.

Враховуючи вище викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.1270, п.3 ст.1272 ЦК України, ст.ст.9-11, 18, 76-83, 89, 95-96, 200, 206, 258-259, 263-265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Бородінської селищної ради Болградського району Одеської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Встановити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 строком в два місяці з дня набрання судового рішення законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду складено 14.09.2021 року.

Суддя П.А. Кравченко