УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2021 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду м. Києва Українець В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності, визнання правонаступником, визначення та виділення частки у праві спільної сумісної власності, припинення спільної власності, зобов`язання вчинити дії, вселення, виселення, скасування арешту, перевіривши виконання вимог статті 185 ЦПК України,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності, визнання правонаступником, визначення та виділення частки у праві спільної сумісної власності, припинення спільної власності, зобов`язання вчинити дії, вселення, виселення, скасування арешту.

Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 06 вересня 2021 року позовну заяву залишено без руху та надано строк на усунення її недоліків терміном п`ять днів з моменту отримання копії ухвали.

Відповідно до цієї ухвали позовна заява не відповідає вимозі ч. 4 ст. 177 ЦПК України, згідно якої до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

ОСОБА_1 заявлені вимоги майнового та немайнового характеру, зокрема, простить суд ухвалити рішення, яким:

- визнати відповідача правонаступником, яка заявою не відмовились від спадкового майна спадкодавця ОСОБА_3 по АДРЕСА_1 ;

- визначити, що частка померлої в 2015 році ( ОСОБА_3 ) в праві спільної власності на квартиру АДРЕСА_1 становила 63/100 та визнати права власності на успадковані частки померлої співвласниці спільного майна за її рідною сестрою ОСОБА_2 ;

- спонукати відповідача звернутись до нотаріуса та в суд за підтвердженням свого права на спадщину та отримання свідоцтва на спадкове майно померлої 2015 році ОСОБА_3 та реєстрації права власності;

- визначити, що частка померлої в 2015 році ОСОБА_3 у праві спільної сумісної власності на квартиру загальною площею 71,50 кв.м., житловою площею 49,20 кв.м., розташовану за адресою: АДРЕСА_1 становила 63/100 частини комунальної, спільного заселення квартири, а виділ частки із спільного майна не допускається згідно із законом та є технічно неможливим;

- виділити та припинити спільну часткову власність спадкоємця, який отримає свою частку у майні в натурі (грошах) та визнати за ним право власності на виокремлене майно та на квартиру АДРЕСА_1 ;

- усунути перешкоди у здійсненні ним права володіння та користування квартирою АДРЕСА_1 шляхом вселення його в цю квартиру;

- виселення орендарів відповідача із квартири АДРЕСА_1 без надання їм іншого жилого приміщення;

- зняти протиправно накладений судом арешт на квартиру в цілому.

Позивач при зверненні до суду судовий збір не сплатив. Ціна позову ОСОБА_1 не визначена.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 176 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Таким чином, відповідно до ставок Закону України «Про судовий збір» ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір за вимоги майнового характеру у розмірі 11350 гривень, переплачена сума судового збору буде повернута судом відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи (ч. 2 ст. 176 ЦПК).

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, відповідно до ставок Закону України «Про судовий збір» ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір за шість вимог немайнового характеру в сумі 5448 гривень.

Позовна заява визнається неподаною та підлягає поверненню позивачу з огляду на наступне.

Позивачем вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху не виконані.

У визначений строк позивач подав до суду заяву про усунення недоліків, в якій зазначає, що він звільнений від сплати судового збору, оскільки є інвалідом ІІ групи. Також, вказано, що довідка МСЕК про інвалідність надана в додатках до позову.

Разом з тим, ні в додатках до позову, ні до заяви про усунення недоліків ОСОБА_1 документи на підтвердження того, що він є інвалідом ІІ групи, не надані. Крім того, таких документів немає й в переліку додатків до позову та до заяви про усунення недоліків.

Вбачається, що у порушення вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України позивач не сплатив судовий збір у повному обсязі, про що вказувалось в ухвалі.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Вбачається, що вимоги ухвали від 06 вересня 2021 року про залишення заяви без руху позивачем не виконано, для виконання було достатньо часу, наслідки невиконання вимог ухвали були роз`яснені.

З огляду на наведене, позовну заяву необхідно визнати неподаною та повернути позивачу.

Керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності, визнання правонаступником, визначення та виділення частки у праві спільної сумісної власності, припинення спільної власності, зобов`язання вчинити дії, вселення, виселення, скасування арешту вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: