Справа № 212/3123/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 вересня 2021 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Козлова Ю.В.,

за участю секретаря судового засідання Машошиної Ю.О.,

без участі сторін, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, в місті Кривому Розі Дніпропетровської області, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл домоволодіння та земельної ділянки в натурі, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розподіл домоволодіння і земельної ділянки в натурі. В обґрунтування позову вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла їх з відповідачем мати ОСОБА_4 , після смерті якої залишилася спадщина у вигляді житлового будинку АДРЕСА_1 , що складається з цегляного житлового будинку «А-1» житловою площею 25,6 м2, загальною площею 59,4 м2, з надвірними спорудами: літня кухня «Б»-шлаколита, гараж «В»- цегляний, уборна «Г»- дощата, паркани №1-3, водо колонка 1, замощення II.

Відповідно до рішення Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу від 04.03.2014 року (справа №2/212/322/14) за позивачем ОСОБА_3 було визнано право власності в порядку спадкування за законом на 2/3 частки вказаного спадкового майна, за відповідачкою ОСОБА_2 - право власності в порядку спадкування за законом на 1/3 частку спадщини.

Після оформлення спадщини між позивачем та відповідачкою ОСОБА_2 постійно виникають спори про порядок володіння та користування будинком. Відповідачка ОСОБА_5 не виконує рішення суду і заважає вільно користуватись позивачу належною йому часткою майна.

Позивач з відповідачем не можуть дійти згоди в питанні користуванні спільним майном і тому перший змушений звернутись до суду для вирішення спору. При проведенні судової будівельно-технічної експертизи було запропоновано два варіанти розподілу домоволодіння, позивач просить розділити вказане домоволодіння в натурі між ним та ОСОБА_2 відповідно до належних їм часток і виділити йому в натурі:

А) в житловому будинку:

- приміщення 1-1 площею 6,5 м2

- приміщення 1-2 площею 18,0 м2

- приміщення 1.3 площею 7,6 м2.

- підвал І.ІІ.Ш площею 11,5 м2, всього - 43,6 кв.м. вартістю 127592,00 грн.

Б) в господарських побудовах:

- літню кухню «Б» вартістю 47543,00 грн.

- частину огорожі «№1» довжиною 11,66 м., вартістю 2407,00 грн., всього вартістю 49950,00 грн.

В) по земельній ділянці:

- під будівлями 78,64 м2;

- під двором загального користування 102,87 м2;

- під садом-городом 221,82 м2, всього - 403.33 м2, що відповідає ідеальній частці.

Залишити в загальному користуванні:

-2/3 частини вбиральні «Г» вартістю 1241,00 грн.

-2/3 частини водоколонки «І» вартістю 858,00 грн.

-2/3 частини замощення «II» вартістю 3863,00 грн.

-2/3 частини воріт №2 вартістю 1126,00 грн., всього вартістю 7088,0 грн. разом: 167660,00 грн.

Виділити в натурі ОСОБА_2

А) в житловому будинку:

- приміщення 1-5 площею 5,8 м2;

- приміщення 1-4 площею 10,0 м2, всього 15,8 м2 вартістю 46238,00 грн.

Б) в господарських побудовах:

- гараж «В» вартістю 21122,00 грн.;

- огорожу «№3» вартістю 2518,00 грн.;

- частину огорожі «№1» довжиною 2,25 м вартістю 464,00 грн., всього - вартістю 24104,00 грн.

В) по земельній ділянці:

- під будівлями 40,06 м2;

- під двором загального користування 51,43 м2;

- під садом-городом 110,18 м2 всього 201,67 м2, що відповідає ідеальній частці.

Залишити в загальному користуванні :

- 1/3 частину вбиральні «Г» вартістю 620,00 грн.;

- 1/3 частину водоколонки «І» вартістю 429,00 грн.;

- 1/3 частину замощення «II» вартістю 1931,00 грн.;

- 1/3 частину воріт №2 вартістю 563,00 грн., всього вартістю 3 543,00 грн., разом вартістю - 90855,00 грн.

ІНФОРМАЦІЯ_2 позивач по справі ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

Ухвалою суду від 01 квітня 2019 року провадження справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розподіл домоволодіння та земельної ділянки в натурі зупинено до залучення до участі у справі правонаступника померлого ОСОБА_3 .

Ухвалою від 21 липня 2020 року відновлено провадження у справі, розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження.

31 липня 2020 року друга Криворізька державна нотаріальна контора надала копію спадкової справи, заведеної після померлого ОСОБА_3 . Свідоцтво про право на спадщину за заповітом видано 27.08.2019 року ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 16 вересня 2020 року до участі у справі залучено правонаступника позивача померлого ОСОБА_3 ОСОБА_1 .

15 квітня 2021 року ОСОБА_2 звернулась до суду з клопотанням, про ухвалення рішення, запропонувавши виділити їй: 1) літню кухню літера «Б» площею забудови - 30,2 м2, в якій вона мешкає з 2005 року. 2) гараж літ. «В» площа забудови -17,7 м2. Позивачу виділити: житловий будинок літ. «А», площа забудови - 69,4 м2, інше майно залишити в загальному користуванні.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, надала суду заяву, в якій просила розглядати справу за її відсутності, не заперечує проти виділення в натурі житлових приміщень, запропонованих відповідачем, земельну ділянку поділити відповідно до виділених ним земель під будівлями, вбиральню, водоколонку, замощення, 1/3 частину воріт залишити в загальному користуванні.

Відповідач до суду не прибула, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутністю. Просила задовольнити позовні вимоги, враховуючи, її варіант поділу домоволодіння та земельної ділянки в натурі.

Згідно ст.211 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Суд, вивчивши матеріали справи, проаналізувавши обставини справи, вважає, що заявлений позов підлягає частковому задоволенню.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 . Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді домоволодіння та земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішенням Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу від 04.03.2014 року та додатковим рішенням від 27.06.2014 року за ОСОБА_2 визнано право власності у порядку спадкування за законом на 1/3 частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , розташованого на земельній ділянці 60,5 м2, загальною площею 59,4 м2, житловою площею 25,6 м2, що складається з: цегляного житлового будинку «А-1», житловою площею 25,6 м2, з надвірними спорудами: літня кухня «Б» - шлаколита, гараж «В» - цегляний, уборна «Г» - дощата, паркани №1-3, водо колонка І, замощення ІІ, після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Визнано за ОСОБА_3 право власності у порядку спадкування за законом на 2/3 частини житлового будинку, за адресою: АДРЕСА_1 , розташованого на земельній ділянці 60,5 м2, загальною площею 59,4 м2, житловою площею 25,6 м2, що складається з: цегляного житлового будинку «А-1», житловою площею 25,6 м2, з надвірними спорудами: літня кухня «Б» - шлаколита, гараж «В» - цегляний, уборна «Г» - дощата, паркани №1-3, водо колонка І, замощення ІІ, після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішенням Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06.04.2016 року зобов`язано ОСОБА_2 не чинити перешкод ОСОБА_3 у користуванні належним йому майном, а саме: часткою домоволодіння АДРЕСА_1 .

Однак, сторонами в добровільному порядку не узгоджено перепланування та переобладнання домоволодіння АДРЕСА_1 , відповідно до часток спадщини.

Відповідно до вимог ч.1 ст.364 ЦК України, співвласник має право на виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Згідно з вимогами ч.1 ст.367 ЦК України, майно, що є у спільній сумісній частковий власності, може бути поділено в натурі між співвласниками за домовленістю між ними.

При виділенні в натурі частки зі спільної часткової власності, право спільної часткової власності припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно і у випадку встановленому законом таке право підлягає державній реєстрації (ст.364 ЦК України).

Зміст права власності, яке полягає у праві володіння, користування та розпорядження своїм майном визначено у ст.317 ЦК України.

Стаття 321 ЦК України закріплює конституційний принцип непорушності права власності, передбачений ст.41 Конституції України. Він означає, що право власності є недоторканим, власник може бути позбавлений або обмежений у його здійсненні лише відповідно і в порядку встановлених законом.

Поняття спільної часткової власності викладено в ч.1 ст.356 ЦК України як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності. Отже, право спільної часткової власності - це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке складає єдине ціле.

Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно у цілому.

Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними відсотками від цілого чи у дробному виразі.

Відповідно до ст.358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.

Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.

Правова позиція Верховного Суду України з цього приводу висловлена у справі №6-12цс13, яка гласить: «…зокрема, при встановленні порядку користування будинком, кожному із співвласників передається в користування конкретна частина будинку, виходячи із його частки в праві спільної власності на будинок. Разом з тим виділені у користування приміщення можуть бути і неізольовані і не завжди точно відповідати належним співвласникам часткам, оскільки, встановлення порядку користування майном не припиняє право спільної часткової власності на це майно».

Встановлення співвласниками порядку користування будинком з виділенням конкретних приміщень в натурі, не припиняє право спільної часткової власності, оскільки, такі частини не перетворюються в об`єкт самостійної власності кожного з них.

Відтак, домовленість співвласників про порядок володіння і користування майном, що є їх спільною частковою власністю, оформлена нотаріально посвідченим договором, є обов`язковою для майбутніх співвласників при здійсненні ними правомочностей володіння і користування спільним майном. Що ж стосується існуючої у співвласника правомочності розпорядження спільним майном, то вони передбачені у ст.ст.364, 367 ЦК України, як способи реалізації цієї правомочності при здійсненні якої, передбачена ч.4 ст.358 ЦК України умова, не є обов`язковою.

Визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників.

Статтею 89 Земельного кодексу України передбачено, що співвласники земельної ділянки, що перебуває у спільній сумісній власності, мають право на її поділ або на виділення з неї окремої частки, крім випадків, установлених законом. Поділ земельної ділянки, яка є у спільній сумісній власності, з виділенням частки співвласника, може бути здійснено за умови попереднього визначення розміру земельних часток, які є рівними, якщо інше не передбачено законом або не встановлено судом.

Крім того, ст.120 цього кодексу встановлено, якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача.

Дана норма права, чинна на час виникнення спірних правовідносин передбачала, що при переході права власності на будівлю та споруду до кількох осіб право на земельну ділянку визначається пропорційно часткам осіб у вартості будівлі та споруди, якщо інше не передбачено у договорі відчуження будівлі та споруди.

Зазначені норми закріплюють загальний принцип цілісності об`єкта нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований. За цими нормами визначення правового режиму земельної ділянки перебуває у прямій залежності від права власності на будівлю і споруду та передбачається механізм роздільного правового регулювання нормами цивільного законодавства майнових відносин, що виникають при укладені правочинів щодо набуття права власності на нерухомість і правового регулювання нормами земельного і цивільного законодавства, відносин при переході прав на земельну ділянку у разі набуття права власності на нерухомість.

До матеріалів справи долучено висновок судової будівельно-технічної експертизи №555 від 29.12.2014 року, щодо можливості розподілу домоволодіння АДРЕСА_1 , відповідно до якого запропоновано два варіанта виділу співвласникам домоволодіння та земельної ділянки в частинах, які положено сторонам згідно право на спадщину.

В процесі розгляду справи сторони висловили згоду про наступний порядок користування домоволодінням та земельною ділянкою, а саме: - виділення позивачу ОСОБА_6 житлового будинку літ. «А-1», площа забудови 69,4 м2, загальна площа 59,4 м2, в т.ч. житлова площа - 25,6 м2.

- виділення відповідачу ОСОБА_2 літньої кухні літ «Б», площа забудови 30,6 м2, гараж літ «В», площа забудови 17,7 м2.

- виділення позивачу ОСОБА_6 земельної ділянки - під будівлею: 69,4 м2, під двором загального користування 102,87 м2, під садом-городом 221,82 м2.

- виділення відповідачу ОСОБА_7 земельної ділянки: під будівлями 49,3 м2, під двором загального користування 51,43 м2., під садом-городом - 110,18 м2.

Залишити в загальному користуванні: вбиральню літ «Г», водоколонку «І», замощення «ІІ», ворота №2, огорожі №1,№2, №3.

Враховуючи наведене та ту обставину, що сторони частково погодилися з висновком експертизи, просили здійснити виділ їх часток в житловому будинку та земельної ділянки з частковим посиланням на висновок експерта, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню.

Частиною 8 статті 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Відповідно до ст.141 ЦПК з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судові витрати підтверджені документально: пов`язані зі сплатою судового збору в сумі 640,00 грн..

Щодо вимоги позивача про стягнення витрат за проведення судової будівельно-технічної експертизи в сумі 2800 гривень: зазначене питання не підлягає задоволенню, оскільки нічим не доведено.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.4, 12, 13,76, 81, 89, 142, 200, 259, 263-265, 273 ЦПК України, ст.ст. 25, 30, 368, 369, 370 ЦК України, ст.ст.120, 152, 158 ЗК УРСР, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл домоволодіння та земельної ділянки в натурі задовольнити частково.

Розділити в натурі домоволодіння АДРЕСА_1 , відповідно до належних ОСОБА_1 та ОСОБА_2 часток, виділивши в натурі ОСОБА_1 : житловий будинок літ. «А-1», площа забудови 69,4 м2, загальна площа 59,4 м2, в т.ч. житлова площа - 25,6 м2, земельні ділянки: під будівлею: 69,4 м2, під двором загального користування 102,87 м2, під садом-городом 221,82 м2.

Виділити в натурі ОСОБА_2 : літню кухню літ «Б», площа забудови 30,6 м2, гараж літ «В» площа забудови 17,7 м2; земельні ділянки: під будівлями 49,3 м2, під двором загального користування 51,43 м2, під садом-городом - 110,18 м2.

Залишити в загальному користуванні ОСОБА_1 та ОСОБА_2 : вбиральню літ. «Г», водоколонку «І», замощення «ІІ», ворота №2, огорожі №1, №2, №3.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по справі в розмірі 640 гривень 00 копійки.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м.Кривого Рогу на протязі тридцяти днів після проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Повне рішення складено та підписано 13 вересня 2021 року.

Повне найменування сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП - НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_3 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

Суддя: Ю. В. Козлов