Троїцький районний суд Луганської області
Справа № 433/1328/21
Провадження №2/433/478/21
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"15" вересня 2021 р.

Суддя Троїцького районного суду Луганської області Гавалешко П.С., ознайомившись з матеріалами позовної заяви Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Луганській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Сватівського районного нотаріального округу Харченко Олена Юріївни про визнання договору недійсним, визнання недійсним запису про державну реєстрацію права власності, витребування об`єкта нерухомості із чужого незаконного володіння

ВСТАНОВИВ:

До Троїцького районного суду Луганської області надійшла позовна заява Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Луганській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Сватівського районного нотаріального округу Харченко Олена Юріївни про визнання договору недійсним, визнання недійсним запису про державну реєстрацію права власності, витребування об`єкта нерухомості із чужого незаконного володіння.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, суддя зазначає, що поданий позов підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 175, 176, 177 ЦПК України.

Суд зазначає, що позовна заява не відповідає вимогам п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, відповідно до якої позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Приписами п. п. 2, 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України передбачено, що у позовах про визнання права власності на майно, або його витребування ціна позову визначається вартістю майна, а у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Як роз`яснено у п. 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17.10.2014року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 176, пункту 3 частини другої статті 175 ЦПК такий обов`язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п`ятою статті 216 ЦК).

Як вбачається з позовної заяви, предметом позову є визнання договору недійсним, визнання недійсним запису про державну реєстрацію права власності, витребування об`єкта нерухомості із чужого незаконного володіння, отже вимоги майнового та немайнового характеру.

Отже, заявлені позовні вимоги про витребування об`єкта нерухомості із чужого незаконного володіння є майновими, отже ціна позову зазначається виходячи з його балансової вартості на момент звернення до суду та має бути підтверджена відповідними документами, що не було зроблено позивачем.

Крім того, відповідно до п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна окрім іншого містити, перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Також суддя відмічає, що відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Таким чином, копії будь-яких документів мають засвідчувати їх дійсність, оскільки мають бути виготовлені виключно з оригіналів цих документів.

Отже, суд наголошує, що копії документів подаються до суду належно завіреними.

Крім того, копії, подані юридичною особою, мають відповідати порядку засвідчення копій документів, визначеному пунктами 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно - розпорядчої документації "Вимоги до оформлювання документів" (ДСТУ 4163-2020, затвердженого наказом Державного підприємства «Український науководослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» (ДП «УкрНДНЦ») від 01 липня 2020 р. № 144 з 2021-09-01).

За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки «Для копій».

Однак, як вбачається з доданих до подання документів, вони завірені не у відповідності до порядку, передбаченого ДСТУ 4163-2020, затвердженого наказом Державного підприємства «Український науководослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» (ДП «УкрНДНЦ») від 01 липня 2020 р. № 144 з 2021-09-01.

Крім того, відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначається положеннями Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, справляється судовий збір.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

З 01 січня 2021 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 2270,00 грн.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Всупереч вказаних вимог закону, позивач не сплатив суму судового збору.

В зв`язку з чим, позивачу необхідно сплатити судовий збір за вимогу немайнового характеру про визнання договору недійсним в розмірі 2270,00 грн., та за вимогу немайнового характеру про визнання недійсним запису про державну реєстрацію права власності в розмірі 2270,00 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 176 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Таким чином, враховуючи, що визначити ціну поданого позову суд не має можливості через відсутність підтвердження вартості майна у вигляді будівлі ангару тракторного з асфальтованим майданчиком на момент звернення із позовною заявою, то суд попередньо визначає ставку судового збору для позивача - 2270,00 грн., до її уточнення позивачем.

В зв`язку з чим, позивачу необхідно сплатити судовий збір за дві вимоги немайнового характеру по 2270,00 грн. за кожну вимогу, та за одну вимогу майнового характеру - 2270,00 грн. (до уточнення ціни позову) на наступні реквізити: Отримувач коштів УК у Троїцьк.р-ні/ТРОЇЦЬК.Р-Н/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ)37981102, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Номер рахунку (IBAN)UA0012354, Код класифікації доходів бюджету22030101, Найменування коду класифікації доходів бюджету Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050), Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Троїцький районний суд Луганської області(назва суду, де розглядається справа) та надати Троїцькому районному суду Луганської області оригінали документів, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175, 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч.2 ст.185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу час для усунення вищенаведених недоліків.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 260, 353 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Луганській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Сватівського районного нотаріального округу Харченко Олена Юріївни про визнання договору недійсним, визнання недійсним запису про державну реєстрацію права власності, витребування об`єкта нерухомості із чужого незаконного володіння - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили після підписання її суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя П.С. Гавалешко