Єдиний унікальний номер 227/225/21
Номер провадження 22-ц/804/1821/21
Єдиний унікальний номер 227/225/21
Номер провадження 22-ц/804/1821/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2021 року Донецький апеляційний суд у складі:

судді-доповідача Халаджи О. В.

суддів: Мірути О.А., Хейло Я.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними в ній матеріалами, у письмовому провадженні в м. Бахмут апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Добропіллявугілля» на рішення Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 23 квітня 2021 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Добропіллявугілля» Відокремлений структурний підрозділ «Шахтоуправління «Добропільське», Державного підприємства «Добропіллявугілля» Міністерства вугільної Промисловості України про відшкодування моральної шкоди (суддя першої інстанції Мацишин Л.С. повний текст судового рішення складено 26 квітня 2021 року),

В С Т А Н О В И В:

22 січня 2021 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Добропільського міськрайонного суду Донецької області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Добропіллявугілля» Відокремлений структурний підрозділ «Шахтоуправління «Добропільське», Державного підприємства «Добропіллявугілля» Міністерства вугільної Промисловості України про відшкодування моральної шкоди. Позивач просив стягнути пропорційно з Товариство з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Добропіллявугілля» ВСП «Шахтоуправління «Добропільске» та ДП «Добропіллявугілля» Міністерство вугільної промисловості України на свою користь моральну шкоду в сумі 65000 гривень.

Рішенням Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 23 квітня 2021 року позовні вимоги ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Добропіллявугілля» Відокремлений структурний підрозділ «Шахтоуправління «Добропільське», Державного підприємства «Добропіллявугілля» Міністерства вугільної Промисловості України про відшкодування моральної шкоди задоволено.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Добропіллявугілля» Відокремлений структурний підрозділ «Шахтоуправління «Добропільське» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 55 000 гривень.

Стягнуто з Державного підприємства «Добропіллявугілля» Міністерства вугільної Промисловості України на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 10 000 гривень.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Добропіллявугілля» Відокремлений структурний підрозділ «Шахтоуправління «Добропільське» в користь держави судовий збір у розмірі 768,35 грн.

Стягнуто з Державного підприємства «Добропіллявугілля» Міністерства вугільної Промисловості України в користь держави судовий збір у розмірі 139,65 грн.

Із вказаним рішенням суду не погодився представник ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля» Бондар А.В., та подав апеляційну скаргу, вважає, що воно ухвалено з порушенням норм матеріального та процесуального права, без всебічного дослідження усіх доказів, та без наданням їм всебічної оцінки.

В обґрунтування доводів скарги зазначає, що відповідачем в даному випадку не було завдано шкоди позивачу, та взагалі відсутня вина відповідача у заподіянні моральної шкоди, оскільки відповідно до актів форми Н-І встановлено чітке коло осіб які винні у нещасних випадках що сталися з позивачем ОСОБА_1 взагалі не надав доказів, які б свідчили про те, що внаслідок протиправних дій відповідача йому було завдано моральну шкоду, залишається недоведеним факт заподіяння йому діями саме відповідача моральних чи фізичних страждань, окрім того до позовної заяви не доданий розрахунок розміру заподіяної позивачу моральної шкоди.

У довідці МСЕК відсутній висновок про те, що внаслідок цього ушкодження здоров`я крім стійкої втрати працездатності МСЕК встановила ОСОБА_1 ще і наявність факту моральної шкоди, а отже і підстави для подання позову про її відшкодування відсутні.

Наголошує на тому, що розмір моральної шкоди заявлений позивачем, є непідтвердженим, необґрунтованим та суттєво завищеним, не відповідає засадам розумності, виваженості і справедливості. Позивачем не додано до позовної заяви висновків медичних установ про встановлення факту завдання позивачу моральної шкоди ти саме ступеню заподіяння моральної шкоди.

Представник ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля» Бондар А.В., просив рішення Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 23 квітня 2021 року в частині позовних вимог до ТОВ «Добропіллявугілля» скасувати та відмовити в задоволенні позову, або змінити та зменшити суми стягнення моральної шкоди.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Відповідно до частини 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою «Апеляційне провадження».

Згідно частини 1 ст.369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

За таких обставин, апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, відповідно до приписів ч.13.ст.7 ЦПК України, якою передбачено,що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами,якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки в даній справі ціна позову становить 65000 грн. тобто менше ста розмірів прожиткового мінімуму (2270 х 100=227 000), а тому справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Заслухавши доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 4 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Згідно ч. 1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до записів трудової книжки позивача ОСОБА_1 18 червня 1996 року на підставі наказу №116 від 19 червня 1996року, ОСОБА_2 прийнятий в ДП «Добропіллявугілля» шахта «Добропільська» на посаду слюсарем-ремонтником тимчасово до початку занять в УКК.

08 липня 1996 року переведений учнем гірника підземного з повним робочим днем в шахті (Наказ №133 від 12 липня 1996 року).

21 серпня 1996 року переведений гірником підземним 2 розряду з повним робочим днем в шахті (Наказ №53к від 20 вересня 1996 року).

01 квітня 1999 року переведений гірником підземним 3 розряду з повним робочим днем в шахті (Наказ №59 від 01 квітня 1999 року).

04 січня 2001 року переведений прохідником підземним 5 розряду з повним робочим днем в шахті (Наказ №3к від 04 січня 2001 року).

01 листопада 2011 року у зв`язку з реорганізацією через приєднання ДП «Добропіллявугілля» до орендаря ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля», на базі відокремленого підрозділу «Шахта «Добропільська» створено і розпочато роботу Виробничого структурного підрозділу ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля» «Шахта «Добропільська». Дія трудового договору продовжена відповідно до ст. 36 КЗпП України на підставі наказу Міністерства Вугільної промисловості №50 від 07 лютого 2011 року, наказу ТОВ «ДТЕК «Добропіллявугілля» № 45 від 24 жовтня 2011 року.

На підставі наказу № 75 від 28 березня 2012 року ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля» 02 липня 2012 року виробничий структурний підрозділ «Шахта «Добропілсьька» ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля» об`єднано з виробничим структурним підрозділом «Шахта «Алмазна» ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля» в виробничий структурний підрозділ «Добропільська» ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля».

22 серпня 2017 року на підставі наказу №162 від 22 серпня 2017 року звільнений за станом здоров`я згідно п.2 ст. 40 КЗпП України з виплатою вихідної допомоги згідно ст. 44 КЗпП України. Виплатити одноразову грошову допомогу згідно п. 10.11 Колективного договору. (а.с.8-10)

Відповідно до акту № 8 про нещасний випадок на виробництві від 25 лютого 2011 року, затвердженого директором ВП «Шахта «Добропільська», ОСОБА_1 є потерпілим від нещасного випадку, який трапився 23 лютого 2011 року на ВП «Шахта «Добропільська» ДП «Добропіллявугілля». Діагноз: рублена рана лівої ступи. Перелом 5 пальця лівої ступи. Основна причина нещасного випадку: невиконання вимог інструкції по охороні праці. Особи, які допустили порушення вимог законодавства є ОСОБА_1 , ОСОБА_3 (а.с.11-12)

Згідно акту про розслідування нещасного випадку, який трапився 23 лютого 2011 року о 9 год. 25 хв. на ВП «Шахта «Добропільська» ДП «Добропіллявугілля» від 25 лютого 2011 року за формою Н-5 нещасний випадок трапився через особисту необережність прохідника дільниці ОСОБА_1 при переміщені вантажу вручну, чим порушив вимоги п.1,11 «Інструкції по охороні праці та гірничий майстер дільниці УПР-2 ОСОБА_3 не забезпечив посадового контролю за безпечними проведенням робіт в своїй зміні, чим порушив п.3.4 «Посадової інструкції гірничого майстра дільниці підготовлених робіт №2». (а.с.13)

Відповідно до акту № 5 про нещасний випадок, пов`язаний на виробництві від 20 лютого 2017 року, затвердженого директором ВСП шахтоуправління «Добропільське» ТОВ «ДТЕК «Добропіллявугілля» за формою Н-1 ОСОБА_1 є потерпілим від нещасного випадку, який трапився 16 лютого 2017 року на ВСП «Шахтоуправління «Добропільське». Діагноз - множинні травми тіла: відкритий багато уламковий перелом 1 пясткової кістки лівої кисті зі зміщенням, забійна рана нижньої третини лівого передпліччя, забійна рана чола справа. Основна причина нещасного випадку: незадовільне функціонування, недосконалість або відсутність системи управління охороною праці. Супутні причини: порушення технологічного процесу, невиконання посадових обов`язків, невиконання вимог інструкції з охорони праці. Особи, які допустили порушення вимог законодавства, зокрема, ОСОБА_1 (а.с.14-16)

Згідно акту про розслідування нещасного випадку, який стався 16 лютого 2016 року 23 лютого 2011 року о 9 год. 10 хв. на ВП «Шахтоуправлінні «Добропільська» ТОВ ДТЕК «Добропіллявугілля» від 20 лютого 2017 року за формою Н-5 нещасний випадок з ОСОБА_1 пов`язаний з виробництвом, підлягає обліку по шахті «Алмазна» ВСП «Шахтоуправління «Добропільське» ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля» із складанням акту за формою Н-1. Особи, дії чи бездіяльність, яких призвели до даного нещасного випадку є, зокрема, ОСОБА_1 (а.с.17-19)

З виписки з акту огляду МСЕК від 21 червня 2011 року вбачається, що ОСОБА_1 первинно встановлено 10 відсотків втрати професійної працездатності з 21 червня 2011 року по 01 липня 2012 року. (а.с.22)

З довідки про результати визначення ступеня втрати професійної працездатності у відсотках від 10 липня 2012 року ОСОБА_1 при повторному огляді встановлено 10 відсотків втрати професійної працездатності. (а.с.23)

Згідно довідки до акту огляду МСЕК від 13 червня 2017 року при первинному огляді ОСОБА_4 має 3 групу інвалідності , причина трудове каліцтво. (а.с.24)

Довідкою про визначення ступеня втрати професійної працездатності у відсотках від 13 червня 2017 року при первинно-повторному огляді ОСОБА_1 за сукупністю встановлено 65 відсотків втрати працездатності. Первинно - 55 відсотків трудове каліцтво 16 лютого 2017 року та повторно - 10 відсотків трудове каліцтво 23 лютого 2011 року. (а.с.24)

Згідно довідки до акту огляду МСЕК від 12 червня 2019 року ОСОБА_1 встановлено 3 групу інвалідності, причина інвалідності трудове каліцтво, інвалідність встановлена безстроково. Огляд повторний. (а.с.21)

Довідкою про результати визначення ступеня втрати професійної працездатності у відсотках від 12 червня 2019 року підтверджується, що ОСОБА_1 при повторному огляді встановлено 3 групу інвалідності безстроково та встановлено за сукупністю 65 відсотків ступеню втрати працездатності. (а.с.21)

Згідно виписки з історії хвороби ОСОБА_1 знаходився на стаціонарному лікуванні з 23 лютого 2011 року по 29 березня 2011 року, виписаний для продовження лікування на амбулаторному лікуванні по місцю проживання. Діагноз: відкритий перелом проксимальної фаланги 5 пальця, відкритий крайовий внутрішньо суглобний перелом основної фаланги 4 пальця, рана підошовної поверхні лівої ступні. (а.с.25)

З епікризу історії хвороби №1198 ОСОБА_1 з діагнозом сполучена травма тіла, ЗЧМТ, струс головного мозку; відкритий багато уламковий перелом 1 п`ясної кістки лівої кисті зі зміщенням, розчавленням м`яких тканин великого звишення лівої кисті з ушкодженням усіх питаючих артерій на цьому рівні, дефектом сухожилків згиначів на цьому рівні: забита рана н/з лівого передпліччя; забита рана лобу справа; травматичний шок 1 ст, знаходився на лікуванні в травм.відділенні КЗОЗ Добропільської лікарні інтенсивного лікування з 16 лютого 2017 року по 27 березня 2017 року, з відміткою продовжує хворіти. 16 лютого 2017 року проведена операція : екзартікуляція 1-ї п`ясної кістки лівої кисті в трапеціо-пястному суглобі, ПХО рани лобу справа, ПХО рани н/з лівого передпліччя. Продовжено л/н з 18 березня 2017 року по 06 квітня 2017 року. (а.с.28)

З Виписки з медичної карти стаціонарного хворого №2312 вбачається, що ОСОБА_1 перебував в стаціонарі з 03 квітня 2017 року з діагнозом поєднана травма на виробництві від 16 лютого 2017 року : ЗЧМТ, забій головного мозку, забій лівої півкулі мозочку, кіста задньої черепної ямки парасогітально ліворуч 18х14х13 мм з двобічною рефлекторно-пірамідною недостатністю, неврологією 1 гілки трійчатого нерву ліворуч, вестибуло-ататичним синдромом. Відкритий багатоуламковий перелом нижньої треті 1 пясної кістки лівої кисті зі зміщеннім, розчавленням м`яких тканин великого звищення лівої кисті з пошкодженням усіх питаючих артерій на цьому рівні, дефектом сухожилків згиначів та розгиначів на цьому рівні. Забита рана н/3 лівого передпліччя, фантомний біль в зоні ампутованого 1 пальця лівої кисті. Забита рана лобу праворуч. Безперервно на лікарняному з 18 березня 2017 року по 06 квітня 2017 року(а.с.29)

З Виписки з медичної карти стаціонарного хворого №1388 вбачається, що ОСОБА_1 перебував в стаціонарі з 26 лютого 2018 року по 07 березня 2018 року з діагнозом поєднана травма на виробництві від 16 лютого 2017 року: ЗЧМТ, забій головного мозку легкого ступеня з двобічною рефлекторно-пірамідною недостатністю, вестибуло-атактичним синдромом, стійкою цефалгією. Невропатія першої гілки трійчатого нерву. Наслідки вогнищевого забія правої гемісфери мозочку з лікворно-судинною дисциркуляцією, гіпертензійними кризами. Відкритий багатоуламковий перелом нижньої треті п`ясної кістки лівої китиці зі зміщенням, розчавленням м`яких тканин великого звищення лівої китиці з пошкодженням усіх питаючих артерій на цьому рівні, дефектом сухожилків, згиначів та розгиначів на цьому рівні. Ампутація першого пальця китиці, фантомний біль в зоні ампутованого 1 пальця лівої кисті. Виписаний під нагляд сімейного лікаря з консультацією невропатолога. (а.с.32-33)

З Виписки з медичної карти стаціонарного хворого №4422 вбачається, що ОСОБА_1 перебував в стаціонарі з 12 липня 2018 року по 21 липня 2018 року з діагнозом поєднана травма на виробництві від 16 лютого 2017 року: ЗЧМТ, забій головного мозку легкого ступеня з двобічною рефлекторно-пірамідною недостатністю, вестибуло-атактичним синдромом, стійкою цефалгією. Невропатія першої гілки трійчатого нерву. Наслідки вогнищевого забія правої гемісфери мозочку з лікворно-судинною дисциркуляцією, гіпертензійними кризами. Відкритий багатоуламковий перелом нижньої треті п`ясної кістки лівої китиці зі зміщенням, розчавленням м`яких тканин великого звищення лівої китиці з пошкодженням усіх питаючих артерій на цьому рівні, дефектом сухожилків, згиначів та розгиначів на цьому рівні. Ампутація першого пальця китиці, фантомний біль в зоні ампутованого 1 пальця лівої кисті.Виписаний під нагляд сімейного лікаря з консультацією невропатолога. (а.с.34-34)

З Виписки з медичної карти стаціонарного хворого №7650 вбачається, що ОСОБА_1 перебував в стаціонарі з 19 грудня 2018 року по 28 грудня 2018 року з діагнозом поєднана травма на виробництві від 16 лютого 2017 року : ЗЧМТ, забій головного мозку легкого ступеня з двобічною рефлекторно-пірамідною недостатністю, вестибуло-атактичним синдромом, стійкою цефалгією. Невропатія першої гілки трійчатого нерву. Наслідки вогнищевого забія правої гемісфери мозочку з лікворно-судинною дисциркуляцією, гіпертензійними кризами. Відкритий багатоуламковий перелом нижньої треті п`ясної кістки лівої китиці зі зміщенням, розчавленням м`яких тканин великого звищення лівої китиці з пошкодженням усіх питаючих артерій на цьому рівні, дефектом сухожилків, згиначів та розгиначів на цьому рівні. Ампутація першого пальця китиці, фантомний біль в зоні ампутованого 1 пальця лівої кисті. Виписаний під нагляд сімейного лікаря з консультацією невропатолога. (а.с.36-37)

З Виписки з медичної карти стаціонарного хворого №2388 вбачається, що ОСОБА_1 перебував в стаціонарі з 30 квітня 2019 року по 10 травня 2019 року з діагнозом поєднана травма на виробництві від 16 лютого 2017 року: ЗЧМТ, забій головного мозку легкого ступеня з двобічною рефлекторно-пірамідною недостатністю, вестибуло-атактичним синдромом, стійкою цефалгією. Невропатія першої гілки трійчатого нерву. Наслідки вогнищевого забія правої гемісфери мозочку з лікворно-судинною дисциркуляцією, гіпертензійними кризами. Відкритий багатоуламковий перелом нижньої треті п`ясної кістки лівої китиці зі зміщенням, розчавленням м`яких тканин великого звищення лівої китиці з пошкодженням усіх питаючих артерій на цьому рівні, дефектом сухожилків, згиначів та розгиначів на цьому рівні. Ампутація першого пальця китиці, фантомний біль в зоні ампутованого 1 пальця лівої кисті.Виписаний під нагляд сімейного лікаря з консультацією невропатолога. (а.с.39-40)

Задовольняючи позовні вимоги до ТОВ ДТЕК Добропіллявугілля», суд першої інстанції врахував надані позивачем докази, процент втрати професійної працездатності, а також принципи розумності та справедливості, та вважав за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок отримання позивачем ушкодження здоров`я на виробництві, грошову компенсацію в розмірі 55000 грн.

Апеляційний суд погоджується з даним висновком суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 43 Конституції України держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду трудової діяльності, реалізовує програми професійно-технічного навчання, підготовки і перепідготовки кадрів відповідно до суспільних потреб. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.

Відповідно до вимог ст. 153 КЗпП України забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган.

Згідно ст. 173 КЗпП України шкода, заподіяна працівникові каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, пов`язаним з виконанням трудових обов`язків, відшкодовується у встановленому законодавством порядку.

Відповідно до частини 1 ст. 237-1 КЗпП України відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди провадиться, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя.

При цьому, вина власника не вказана серед юридичних фактів, які входять до юридичного складу, який є підставою правовідносин по відшкодуванню моральної шкоди.

Тобто, закон не перешкоджає стягненню з власника моральної шкоди за відсутності його вини, якщо є юридичні факти, що складають підставу обов`язку власника відшкодувати моральну шкоду, а саме: наявність моральних страждань працівника, втрата нормальних життєвих зв`язків, або необхідність для працівника додаткових зусиль для організації свого життя.

В пункті 4.1 рішення Конституційного Суду України від 27 січня 2004 року №1-9/2004 зазначено, що ушкодження здоров`я, заподіяні потерпілому під час виконання трудових обов`язків, незалежно від ступеня втрати професійної працездатності спричиняють йому моральні і фізичні страждання.

На підтвердження факту ушкодження здоров`я позивачем було надано довідки МСЕК від 12.06.2019 року, згідно якої позивачу була встановлена втрата професійної працездатності у розмірі 65 % за сукупністю та третя група інвалідності, первинно 55% трудове каліцтво 16 лютого 2017 року та повторно 10% трудове каліцтво 23 лютого 2011 року.

В даному випадку професійне захворювання пов`язане з виконанням робіт у небезпечних для життя і здоров`я умовах, тому відповідальність по відшкодуванню моральної шкоди покладається на роботодавця (підприємство).

Суд першої інстанції обґрунтовано дійшов висновку про те, що надані позивачем докази повною мірою вказують, що ушкодження здоров`я ОСОБА_1 призвело як до фізичних, так і до моральних страждань. Втрата працездатності призвела до обмеження його можливості вести активний спосіб життя, вільно спілкуватися, внаслідок чого останній змушений прикладати додаткові зусилля для організації свого життя. Суд також правомірно дійшов висновку про часткове задоволення позову і стягнення 55000 грн., що відповідає принципам розумності, виваженості та справедливості.

Доводи відповідача про те, що позивач тривалий час працював в шкідливих умовах на різних підприємствах є неспроможними та такими, що не мають правового регулювання.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до частини 1 статті 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Відповідно до частини першої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інших обставин, що мають значення для вирішення справи.

За змістом статей 77, 78 ЦПК України належними є докази, що містять інформацію щодо предмету доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Обставини, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Суд першої інстанції об`єктивно оцінив надані позивачем докази на підтвердження моральних страждань, а саме: вимушеність звільнення через неможливість за станом здоров`я продовжувати роботу, акт розслідування наявність професійного захворювання 20.02.2017 року ( а.с.17-20), виписки із медичної карти, епікризи та медичні висновки ( а. с. 25-41), висновок які дають підстави для висновку про стягнення на користь позивача відшкодування моральної шкоди 55000 грн.

Невиконання роботодавцем обов`язку по забезпеченню безпечних і здорових умов праці, яке мало наслідком виникнення у позивача професійного захворювання, втрати працездатності й встановлення інвалідності, є підставою для відшкодування роботодавцем заподіяної працівнику моральної шкоди.

Такий висновок відповідає постанові Верховного Суду від 15 червня 2020 року у справі № 212/3137/17-ц (провадження № 61-37529сво18).

Доводи апеляційної скарги про те, що позивачем не надано розрахунків, з приводу розміру моральної шкоди у грошовому еквіваленті та те, що розмір відшкодування є завищеним, не заслуговують на увагу, оскільки сам факт втрати працездатності встановлення ІІІ групи інвалідності, з точки зору погіршення здоров`я, втрати важливих особистих здібностей, зміни життєвого укладу, необхідності лікування, веде до висновків про наявність моральної шкоди.

Отже, задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції обґрунтовано виходив з того, що відповідач не створив позивачеві безпечних і нешкідливих умов праці, не впроваджував сучасні засоби техніки безпеки, які запобігають виробничому травматизмові, внаслідок чого ОСОБА_1 втратив професійну працездатність.

Щодо незгоди особи, яка подала апеляційну скаргу, з визначеним судом розміром компенсації, суд апеляційної інстанції зазначає таке.

Згідно з ч. 3 ст. 23 ЦК України, розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Розмір компенсації моральної шкоди, що підлягає стягненню на користь ОСОБА_1 визначений судом у межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних потерпілому моральних і фізичних страждань, з урахуванням їх тривалості, істотності вимушених змін у його життєвих стосунках. При визначенні розміру відшкодування судом враховані вимоги розумності і справедливості; роз`яснення, викладені у п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" від 31 березня 1995 року № 4.

Моральну шкоду не можна відшкодувати в повному обсязі, так як не має і не може бути точного мірила майнового виразу душевного болю. Будь-яка компенсація моральної шкоди не може бути адекватною дійсним стражданням, тому будь-який її розмір може мати суто умовний вираз. Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків, коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року).

Суд апеляційної інстанції не встановив підстав для зменшення визначеного судом першої інстанції розміру компенсації. Заперечуючи проти розміру стягнутої на користь позивача компенсації, відповідач на порушення вимог ст.ст. 12, 81 ЦПК України не подав належних і допустимих доказів.

Наведені в апеляційній скаргах доводи були предметом дослідження в суді першої інстанції із наданням відповідної правової оцінки всім фактичним обставинам справи, яка ґрунтується на вимогах чинного законодавства, і з якою погоджується суд апеляційної інстанції.

Суд першої інстанції повно та всебічно перевірив обставини справи, дав їм належну оцінку та ухвалив рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, підстав для скасування рішення суду в межах доводів апеляційної скарги не має.

Враховуючи зазначене, апеляційну скаргу відповідача слід залишити без задоволення, а судове рішення - без змін.

Керуючись статтями 374, 375, 382, 383 ЦПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Добропіллявугілля» залишити без задоволення.

Рішення Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 23 квітня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 3 ст. 389 ЦПК України.

Судді: О. В. Халаджи

О.А. Мірута

Я.В. Хейло