Справа № 279/4466/20
номер провадження 2/279/119/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" вересня 2021 р.

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого- судді Невмержицької О.А., з секретарем Хомутовською М.А., за участю позивача ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_2 , представника відповідача ОСОБА_3 , відповідача ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м.Коростені цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Коростенського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Деражавного підприємства "СЕТАМ", Приватного нотаріуса Івчука Станіслава Станіславовича, ОСОБА_4 про визнання недійсними електронних торгів по продажу об`єкту нерухомості, визнання недійсним протокол проведення електронних торгів та свідоцтва про придбання нерухомого майна, скасування запису про державну реєстрацію,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з даним позовом до відповідачів, зазначивши, що відповідно до договору купівлі-продажу від 20.07.2007 року їй належить на праві приватної власності квартира АДРЕСА_1 . Дане житлове приміщення було придбано нею за кошти відповідно до іпотечного договору № 014/1834/74/112224204, укладеного 20.07.2007 року з ВАТ "Райффайзен Банк Аваль". На виконання вказаного договору вона щомісячно сплачувала кошти іпотекодавцю згідно договору, однак в результаті інфляції Банк звернувся до суду з позовом про зміну умов договору, рішенням суду позовні вимоги були задоволено, збільшувались платежі, які для неї були непосильними, але вона продовжувала сплачувати кошти за договором іпотеки через відділ ДВС з метою погашення іпотечного договору. В подальшому Банк почав вимагати від неї термінового одноразового погашення заборгованості. Станом на квітень 2020 року нею в повному обсязі погашено заборгованість через Коростенський відділ ДВС, однак з невідомих їй причин квартира була виставлена на торги через ДП "СЕТАМ", а отримавши копію протоколу № 473803 зрозуміла, що належна їй квартира була продана гр. ОСОБА_5 , та 12.08.2020 року приватним нотаріусом Івчуком С.С. видано свідоцтво про право власності на нерухоме майно придбане з прилюдних торгів, зареєстровано право власності за № 37737557.

Вважає, що торги проведені незаконно, борг погасила в повному обсязі, просила визнати недійсними електронні торги, проведені 09.04.2020 року ДП "СЕТАМ" з реалізації житлового приміщення - квартири АДРЕСА_1 , визнати недійсним протокол проведення електронних торгів № 473803 від 09.04.2020 року ДП "СЕТАМ", визнати недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна із електронних торгів видане 15.08.2017 року приватним нотаріусом Івчуком С.С., скасувати запис про державну реєстрацію за ОСОБА_4 права власності на квартиру АДРЕСА_1 , стягнути понесені судові витрати.

В судовому засіданні позивач та її предстаник позовні вимоги підтримали з підстав вказаних в позові, письмових поясненнях, просили позов задовольнити. Вважають, що ОСОБА_1 незаконно позбавили належного їй майна, торги проведені з порушенням, борг вона погасила в повному обсязі, копію повідомлення про проведення прилюдних торгів отримала в державній виконавчій службі, після проведення торгів, строків звернення до суду дотрималась.

Представник відповідача Коростенського міськрайонного відділу ДВС Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Федотюк В.П. позов не визнала, надала письмові заперечення на позовну заяву, які підтримала в судовому засіданні. У задоволенні позовних вимог просила відмовити, оскільки боржницею сплачувались борги в незначній сумі, кінцеву суму коштів погасила вже після проведення торгів, про які була обізнана, до того ж які відбувались не вперше, до суду остання звернулась з недотриманням строків визначених ст.48 ЗУ «Про іпотеку».

Представник ДП "СЕТАМ" позов не визнав, надав відзив на позовну заяву в якому зазначив, що електронні торги відбулись 09.04.2020 року за лотом № 410771 з реалізації предмета іпотеки, а саме двокімнатної квартири, яка розташована по АДРЕСА_2 , з дотриманням норм чинного на момент проведення елктронних торгів законодавства. Державним виконавцем дотримано всіх умов звернення стягнення на предмет іпотеки, перевірку змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором торгів не здійснюється. ДП "СЕТАМ" розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів наданих відповідним органом ДВС чи приватного виконавця. Зазначив, що позивачем не надано жодних доказів на підтвердження порушення її прав, до того ж пропущено строк звернення до суду, оскільки відповідно до ст.48 Закону України "Про іпотеку" іпотекодержатель, іпотекодавець, боржник та будь-який учасник прилюдних торгів вправі протягом трьох місяців з дня проведення торгів оскаржити їх результати в суді за місцемзнаходження нерухомого майна. Просив застосувати строки позовної давності та в задоволенні позову відмовити, а розгляд справи проводити в його відсутність.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_4 позов не визнала, надала письмові заперечення, які підтримала в судовому засіданні, просила застосувати строки позовної давності і в задоволенні позову відмовити, оскільки листом від 13.03.2020 року позивач була повідомлена про проведення електронних торгів, які відбулися 09.04.2020 року, про що позивачу було достовірно відомо, вказана квартира виставлялась на торги неодноразово, про що позивач була також обізнана. Реалізація спірної квартири відбулась в примусовому порядку у зв`язку з невиконанням ОСОБА_1 рішення суду про стягнення боргу з дотриманням усіх умов. Позивачем не надано жодного доказу на підтвердження того, що нею вчасно було сплачено борг в повному обсязі. Вона, будучі учасником прилюдних торгів визнана переможцем, у визначений строк нею сплачено належну суму коштів за спірну квартиру, за результатами торгів складено акт реалізації майна, приватним нотаріусом видано свідоцтво про придбання майна із прилюдних торгів, тобто вона є добросовісним набувачем квартири АДРЕСА_1 .

Заява про застосування строків позовної давності приєднана до матеріалів справи.

Поданий відповідачем ОСОБА_4 відзив на позовну заяву ухвалою суду від 03.03.2021 року залишено без розгляду, оскільки був поданий з порушенням строків його подання.

Приватний нотаріус Івчук С.С. до суду не з`явився, причини неявки не повідомив.

Вислухавши пояснення представників позивача та відповідачів, проаналізувавши їх в сукупності з письмовими матеріалами справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що 19.07.2007 року між ВАТ "Райффайзен Банк Аваль" та ОСОБА_1 був укладений кредитний договір № 014/1834/74/114204, відповідно до якого позичальнику надано кредит на придбання квартири АДРЕСА_1 . В забезпечення виконання зобов`язання за вказаним кредитним договором між сторонами укладений Іпотечний договір, посвідчений 20.07.2007 року приватним нотаріусом Добролежею Л.Г. за реєстровим № 5964, за умовами якого в іпотеку передано вказану квартиру, яка належить ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 20.07.2007 року.

У зв`язку з неналежним виконанням умов укладеного кредитного договору рішенням Коростеснького міськрайонного суду Житомирської області від 04.11.2015 року у справі № 279/3032/15 стягнуто солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_6 на користь Публічного акціонерного товариства „Райффайзен Банк Аваль заборгованість за кредитним договором № 014/1834/74/114204 від 19.07.2007 року в сумі 8968,75 доларів США та судових витрат. А згідно договору купівлі-продажу від 20.07.2007 року позивачу належить на праві приватної власності квартира АДРЕСА_1 .

На виконання вказаного рішення суду Коростенським міськрайонним відділом ДВС було відкрито виконавче провадження № 52023671.В ході проведення виконавчих дій державним виконавцем проведено опис та арешт майна боржника, яке перебуває в іпотеці ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» та належить ОСОБА_1 , про що винесено постанову про опис та арешт майна боржника, копію якої направлено на адресу учасників виконавчого провадження, проведено прилюдні торги з реалізації нерухомого майна квартири АДРЕСА_1 . Боржником сплачувались борги в незначному розмірі та станом на 09.04.2020 року ОСОБА_1 борг по виконавчому документу не сплачено в повному обсязі. Спірна квартира виставлялась на торги неодноразово.

Вказане виконавче провадження було оглянуто судом в судовому засіданні та згідно наявної в ньому розписки ОСОБА_1 отримала копію постанови про опис та арешт майна боржника 23.09.2019 року. Стартова ціна продажу квартири 226400 грн., ціна продажу квартири 357712 грн., що дозволило в повній мірі погасити заборгованість.

Позивач власник іпотечного майна (квартири) посилалась на те, що прилюдні торги з реалізації квартири проведено з порушенням чинного законодавства, та нею в повному розмірі погашено заборгованість за кредитним договором.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку регламентується Законом України «Про виконавче провадження».

Відповідно до статті 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Стаття 2 Закону України «Про виконавче провадження» визначає засади виконавчого провадження, як справедливість, неупередженість та об`єктивність, а також співмірність заходів примусового виконання рішень та обсягу вимог за рішеннями.

Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, який діяв на час проведення оспорюваних електронних торгів (далі - Порядок).

Згідно з Порядком електронні торги - продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Відповідно до пунктів 3,4 розділу II Порядку виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу.

Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі Організатору.

У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу 1 цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору разом із документами, передбаченими абзацами четвертим - тринадцятим пункту 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для знесення інформації про проведення електронних торгів у Систему.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

ДП «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, у тому числі наявність рішень щодо заборони органу ДВС вчиняти дії по виконанню виконавчого провадження чинним законодавством не передбачений.

Державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів.

Як вбачається з даних довідки Коростенського міськрайонного відділу ДВС від 08.07.2020 року, ОСОБА_1 , неодноразово здійснювала погашення заборгованості за рішенням суду, остання проплата відбулась в квітні 2020 року.

В судовому засіданні представник відділу ДВС Федотюк В.П. пояснила, що дійсно позивачем було внесено грошові кошти в загальній сумі 61500 грн. за перод з жовтня 2016 березень 2020 року, а також після проведення аукціону з реалізації нерухомого майна на депозитний рахунок позивачем також внесено 27.04.2020 року - 4000 грн.; 28.04.2020 року - 123000 грн.; 29.04.2020 року - 56000 грн.; 30.04.2020 року 4868,10 грн..

Відтак, аукціон відбувся 09.04.2020 року, кошти отримані від реалізації арештованого майна, а саме предмета іпотеки двокімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_2 перераховані на рахунок стягувача ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» 08.05.2020 року в сумі 230658,34 грн..

Отже твердження позивача, що нею було погашено суму боргу в повному обсязі до проведення торгів, не відповідають дійсності, та будь-яких наслідків для визнання торгів недійсними не має.

Доводи позивача про те, що торги були проведені із явним порушенням порядку реалізації арештованого майна (зроблено невчасну цінову пропозицію), що призвело до впливу на фактичний результат проведення торгів є необгрунтованими.

Відповідно до п.3 Розділу III Порядку реалізації арештованого майна Організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується Системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо).

Після внесення лота до Системи автоматично визначається строк для підготовки до проведення торгів, реєстрації учасників, огляду майна. Дата початку проведення електронних торгів призначається на наступний після закінчення зазначених строків день та відображається в інформаційному повідомленні, яке розміщується на Веб-сайті автоматично після внесення інформації про лот у Систему.

Згідно розділу І Порядку Організатор забезпечує постійний доступ учасникам, відділам державної виконавчої служби та Департаменту державної служби Міністерства юстиції України до їх особистих кабінетів, а спостерігачам до Веб-сайту з метою отримання відомостей про хід електронних торгів.

Згідно з п.4 розділу І Порядку взаємодія органів державної виконавчої служби з Організатором щодо реалізації арештованого майна, у тому числі надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, здійснюється через особисті кабінети відділів державної виконавчої служби та Департаменту державної виконавчої служби в Системі. Надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, електронною поштою, поштовими відправленнями, доставка нарочним або кур`єрською службою доставки дозволяються виключно у разі наявності технічних підстав, що унеможливлюють роботу Системи більше ніж на 24 години, до відновлення їх працездатності.

Відповідно до вимог п.2 розділу ІІ Порядку Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби.

Пунктом чотири розділу III Порядку визначено, що Організатор проводить електронні торги, у тому числі повторні, відповідно до строків, визначених цим Порядком.

Відповідно до розділу V Порядку, електронні торги у формі аукціону розпочинаються у визначений в інформаційному повідомленні про електронні торги день. Електронні торги проводяться протягом одного робочого дня з 9-ї до 18-ї години. Якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до завершення строку, визначеного в абзаці першому цього пункту, електронні торги автоматично продовжуються на 10 хвилин від часу подання останньої цінової пропозиції, але пізніше 22-ї години. Електронні торги підлягають продовженню також у випадку, якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до закінчення десятихвилинного часу їх продовження, але не довше часу, встановленого в абзаці другому цього пункту.

Отже, це означає, що якщо за 5 хвилин до 18 години надійшла цінова пропозиція, то торги продовжуються на 10 хвилин від часу поданя останньої цінової пропозиції. Подання кожної наступної пропозиції продовжує торги на наступни 10 хвилин. Аукціон продовжується поки протягом 10 хвилин учасники не скористаються можливістю подати наступну пропозицію та в результаті не надійде жодної пропозиції. Якщо більше пропозицій не надходить, по закінчені 10-го часу, пропозиція учасника, який надав останню пропозицію, вважається остаточною та він визнається переможцем аукціону.

Таким чином, якщо прослідкувати хронологію часу проведення аукціону, торги відбувались за правилами визначеними Положенням, будь-які порушення відсутні.

Згідно з п.1 розділу VIII Порядку після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом.

Відповідно до п.1 розділу X Порядку на підставі копії протоколу переможець електронних торгів у формі аукціону протягом десяти банківських днів з дня формування протоколу здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно.

Згідно з п.4 розділу X Порядку після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди за організацію та проведення електронних торгів) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди за організацію та проведення електронних торгів (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований.

Отже, акт про проведення, який складений за результатами торгів, стосується оформлення правового результату торгів, наслідком яких є виникнення цивільних прав та обов`язків, у зв`язку з чим торги є правочином у розумінні ст.202 ЦК України.

13.03.2020 року ДП "СЕТАМ" направлено позивачу письмове повідомлення про проведення прилюдних електронних торгів. За результатами проведення прилюдних торгів і продажу предмета іпотеки був складений протокол № 473803 від 09.04.2020 року, який був направлений позивачу 23.04.2020 року. Вказані письмові докази, які були адресані саме на ім`я ОСОБА_1 , долучені позивачем до поданого нею позову, що свідчить про обізнаність останньої про дату, час та місце проведення електронних торгів та про стартову ціну, за якою майно пропонується до продажу та інших відомостей.

Відтак, посилання ОСОБА_1 на те, що вона отримала копію повідомлення про проведення прилюдних торгів в державній виконавчій службі, після проведення торгів, суд не приймає, оскільки вони не відповідають фактичним обставинам справи, документ, що зберігається у виконавчій службі має суттєві відмінності з документом, який було отримано позивачем (проставлення штампа вхідного документу ДВС, накладена резолюція керівника установи, відмітка щодо адресата якому документ направлявся). До того ж, сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення електронних торгів не може бути підставою для визнання торгів недійсними.

Аналіз змісту Порядку реалізації арештованого майна дає підстави для висновку про те, що на організатора торгів не покладається обов`язок письмово повідомляти боржника у виконавчому провадженні про призначення торгів, і подальший перебіг торгів, а пересвідчуватися в отриманні таких повідомлень боржником.

Повідомлення іпотекодавцю, іпотекодержателю та виконавцю про реалізацію предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів, в якому вказано про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна державним підприємством «СЕТАМ» здійснюється шляхом направлення відповідних листів простим поштовим відправленням, оскільки Порядком не встановлено обов`язку надсилати таке повідомлення рекомендованим листом.

Вказані умови відповідачем були дотримані.

Тільки порушення встановлених Порядком правил проведення торгів є підставою недійсності прилюдних торгів.

Позивач достоименно знала про відкриття виконавчого провадження, однак активних дій, направлених на виконання судового рішення про стягнення з неї коштів, протягом тривалого строку не вчиняла взагалі. Таким чином, державним виконавцем дотримано вимоги Закону України «Про виконавче провадження». Разом з тим, Законом України «Про виконавче провадження» та Порядком реалізації арештованого майна не передбачено обов`язку державного виконавця повідомляти сторони виконавчого провадження про дату та час проведення електронних торгів.

Відтак жодного порушення правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результат торгів, а також порушення законних прав позивача у результаті проведення спірних торгів під час судового розгляду стороною позивача не доведено.

Посилання позивача, на можливі порушення виконавцем, не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними і мають самостійний спосіб оскарження.

Головна умова, яка повинна бути встановлена це наявність порушень, що могли вплинути на результати торгів. Тому, окрім порушення норм закону при проведенні електронних торгів, повинно бути встановлено порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання електронних торгів недійсними.

Вказаний висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України викладений у постанові від 18.11.2015 року у справі № 6-1884 цс 15.

У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року по справі № 3-242гс16 зроблено висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі № 668/5633/14-ц також викладено правовий висновок, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 25 листопада 2015 року у справі № 6-1749цс15, від 13 квітня 2016 року у справі № 6-2988цс15, від 29 червня 2016 року у справах № 6-370цс16 та № 6-547цс16.

Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Таким чином, аналізуючи наведене, підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Сукупність цих обставин позивачем під час розгляду справи не доведено, зокрема не надано належних і допустимих доказів, що зазначені нею порушення вплинули на результат електронних торгів, а також не доведено обставин, які б свідчили про порушення її прав і законних інтересів при проведенні електронних торгів.

ДП «Сетам» під час проведення електронних торгів з реалізації арештованого майна, а саме спірної квартири було дотримано всі вимоги Порядку, а тому відсутні підстави для визнання торгів незаконними та відсутність підстав для скасування їх результатів.

Перебування позивача на лікуванні, у зв`язку з чим несення останньою додаткових витрат, які до того ж не підтверджено документально, також не є підставою для задоволення позову.

Згідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Усі співвідповідачі у справі заявили про застосування строків позовної давності, посилаючись на ст.48 Закону України «Про іпотеку», відповідно до якої іпотекодержатель, іпотекодавець, боржник та будь-який учасник прилюдних торгів вправі протягом трьох місяців з дня проведення торгів оскаржити їх результати в суді за місцезнаходженням нерухомого майна.

Однак у даному випадку підлягає застосуванню загальний строк позовної давності, встановлений ст.257 ЦК України три роки, оскільки положення Закону України «про іпотеку» не підлягають застосуванню у випадку, якщо реалізація майна була здійснена в межах виконавчого провадження зі стягнення боргу саме за рішенням суду.

Якщо продаж майна проводився на виконання судового рішення про стягнення кредитної заборгованості, застосовуються загальні норми, які регулюють правовідносини щодо реалізації нерухомості з прилюдних торгів. До такого висновку дійшов ВСУ в постанові від 26.11.2014 року №6-174цс14.

Примусова реалізація заставленого майна як стадія виконавчого провадження є сукупністю правовідносин (урегульованих Законом України «Про виконавче провадження», Цивільним кодексом України та іншими нормативно-правовими актами), що в процесі примусового виконання виникають і реалізуються між органами й посадовими особами, які здійснюють примусову реалізацію судових рішень, та особами, які беруть участь у виконавчому провадженні чи залучаються до проведення виконавчих дій відповідно до Закону.

Загальний порядок реалізації нерухомого майна з прилюдних торгів визначено нормами Закону України «Про виконавче провадження» та Тимчасового положення.

Згідно з пунктом 1.4 Тимчасового положення організація та проведення прилюдних торгів із реалізації предмета іпотеки здійснюються з урахуванням вимог Закону України «Про іпотеку» .

Отже, Законом України «Про іпотеку» визначено спеціальний порядок для реалізації з прилюдних торгів предмета іпотеки.

Аналіз норм з точки зору колізії загальної та спеціальної норм дає підстави для висновку про те, що у разі, коли прилюдні торги з продажу майна проводились на виконання судового рішення про стягнення кредитної заборгованості, а судове рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки відсутнє, то при вирішенні судом питання про наявність чи відсутність порушення встановлених законодавством правил проведення торгів норми «Про іпотеку» до спірних правовідносин не застосовуються, а застосовуються загальні норми, що регулюють правовідносини з реалізації нерухомого майна з прилюдних торгів, - норми Закону України «Про виконавче провадження» та Тимчасового положення.

Саме до цього по суті зводяться правові висновки, що викладені в ухвалах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 2 жовтня 2013 року № 6-35665св13, від 30 жовтня 2013 року № 6-16016св13, від 18 червня у справах № 6-17512св14 і № 6-8152св14, від 25 червня 2014 року № 6-19418св14, які надані заявником як приклади неоднакового застосування судом касаційної інстанції норм матеріального права в подібних правовідносинах, що потягло ухвалення різних за змістом судових рішень.

Оскільки судовим рішенням від 04.11.2015 року у справі № 279/3032/15 ухвалено стягнути заборгованість за кредитним договором, тому спірне майно реалізовувалось не як предмет іпотеки, а як арештоване майно в порядку виконання судового рішення про стягнення кредитної заборгованості, судове рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки відсутнє, а отже відсутня будь-яка ознака спеціальної норми, та застосування до спірних правовідносин норму ч.2 ст.48 Закону україни «Про іпотеку».

Отже, аналізуючи вище викладене суд вважає, що доводи позивача про порушення з боку відповідачів «Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна», неспроможні та такі, які жодним доказом не доведені і не підтверджені, тому відсутні підстави вважати, що проведення прилюдних торгів суттєво порушило права позивача, оскільки встановлено, що звернення стягнення на належну ОСОБА_1 спірної квартири проводилося відповідно до вимог Закону України «Про виконавче провадження», а підготовка, проведення прилюдних органів по реалізації квартири та оформлення результатів торгів відповідало вимогам та «Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна», відтак підстав для задоволення позову в частині визнання торгів недійсними та скасування їх результатів, не має.

Інші позовні вимоги позивача є похідними від вимог про визнання електронних торгів недійсними, у зв`язку з чим також задоволенню не підлягають.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи у разі відмови в позові покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст.263-265 ЦПК України, Законом України «Про виконавче провадження», Законом України «Про іпотеку», Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 р. № 2831/5, суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні позову відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку в 30-денний строк, який обчислюється з дня складання повного рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, а в разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не було скасовано.

Сторони та учасники :

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Представник позивача: ОСОБА_7 , місце перебування: АДРЕСА_4 .

Відповідач: Коростенський міськрайонний відділ ДВС Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, місце знаходження: Житомирська область м. Коростень вул. Ш.Алейхема, 13, .

Відповідач: Державне підприємство "СЕТАМ", місце знаходження: м.Київ вул. Стрілецька, 4-Б.

Відповідач: Приватний нотаріус Коростенського міського нотаріального округу Івчук Станіслав Станіславович, місце знаходження: АДРЕСА_5 .

Відповідач: ОСОБА_4 , місце проживання: АДРЕСА_6 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Повне рішення виготовлено 10.09.2021 року.

Суддя : Невмержицька О.А.