Номер провадження 2-о/754/253/21
Справа №754/5032/21
РІШЕННЯ

Іменем України

06 вересня 2021 року Деснянський районний суд міста Києва

у складі головуючого судді Гринчак О.І.

за участю:

секретаря судових засідань Чехун Ю.В.

представника заявника ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_2 , заінтересована особа П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора про встановлення факту постійного проживання спадкоємця разом зі спадкодавцем,

В С Т А Н О В И В:

У березні 2021 року ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою, в якій просить встановити факт його постійного проживання разом із спадкодавцем, ОСОБА_3 , на час відкриття спадщини ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ). Вимоги заяви мотивовані тим, що мати заявника, ОСОБА_3 , з часу переїзду в квартиру заявника за адресою: АДРЕСА_1 влітку 2006 року, проживала разом з заявником та його дружиною до моменту своєї смерті. На час переїзду в квартиру заявника ОСОБА_3 була вже у віці понад 75 років. Враховуючи такий поважний вік та стан здоров`я, заявникз дружиною вели з матір`ю заявника спільне господарство, забезпечували її усім необхідним, доглядали за нею, забезпечували усі умови для її комфортного проживання. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла, після чого відкрилася спадщина на належне їй майно. Заявник звернувся до П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою на видачу свідоцтва про право на спадщину. Проте постановою державного нотаріуса П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Демчик В.В. вих. №1814 від 07.05.2015, у видачі свідоцтва про право на спадщину заявнику було відмовлено через пропущений строк, встановлений законом, для прийняття спадщини. Посилаючись на неможливість оформлення спадщини в позасудовому порядку, заявник просить вимоги задовольнити.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 05 квітня 2021 року відкрито провадження за заявою ОСОБА_2 , заінтересована особа П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора про встановлення факту постійного проживання спадкоємця разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, судове засідання призначено на 17.05.2021.

У судове засідання 17.05.2021 заявник з`явився та підтримав додане до позовної заяви клопотання про виклик свідків. Суд ухвалив допитати в якості свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 . Також у судовому засіданні допитані свідки ОСОБА_4 і ОСОБА_5 та оголошено перерву до 14.06.2021.

14.06.2021 розгляд справи відкладено на 02.07.2021.

24.06.2021 від заінтересованої особи надійшов лист, в якому вона просить суд проводити розгляд справи без її участі.

У судове засідання 02.07.2021 учасники справи не з`явились. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 02.07.2021 витребувано від П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори належним чином засвідчену копію матеріалів спадкової справи № 567/2015 року, яка заведена після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . Розгляд справи відкладено на 06 вересня 2021 року.

08.07.2021 від П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори надійшла копія спадкової справи та лист, згідно з яким вказана нотаріальна контора просить розглядати справу за відсутноості її представника.

У судове засідання 06.09.2021 з`явився представник заявника, який не наполягав на допиті свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , а просив суд вимоги заяви задовольнити в повному обсязі.

Заслухавши пояснення заявника та його представника, дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 в селі Мар"янівка, Поліського району, Київської області, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим 14.02.1959. В зазначеному свідоцтві батьками зазначені ОСОБА_8 - батько, ОСОБА_3 - мати. Таким чином, заявник є сином померлої ОСОБА_3 .

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що зроблено відповідний актовий запис № 894, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 03.12.2010, виданим Відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві.

07.05.2015 заявник звернувся до П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом.

Постановою державного нотаріуса П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Демчик В.В. вих. №1814 від 07.05.2015 у видачі свідоцтва про право на спадщину ОСОБА_2 було відмовлено через пропущений строк встановлений законом для прийняття спадщини.

На час смерті ОСОБА_3 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 з 18.05.2004 та знята з реєстрації по смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується довідкою ЖЕКу №316 від 12.10.2012.

Як вбачається із матеріалів справи вказана квартира (за адресою: АДРЕСА_2 ) належить на праві власності дочці заявника ОСОБА_7 на підставі договору купівлі-продажу від 27.04.2004.

Водночас судом встановлено, що заявнику ОСОБА_2 належить на праві власності квартира АДРЕСА_1 .

У заяві про встановлення факту ОСОБА_2 стверджує, що його мати ОСОБА_3 проживала разом з ним та його дружиною до моменту своєї смерті у квартирі АДРЕСА_1 .

Допитані у судовому засіданні свідки ОСОБА_4 і ОСОБА_5 показали, що дійсно ОСОБА_3 проживала з 2006 року разом з сином ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до змісту ст. 315 ЦПК України судом можуть бути встановлені юридичні факти, зокрема, факт постійного проживання спадкоємця зі спадкодавцем на день смерті останнього.

Згідно п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008, справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року, тощо.

З матеріалів спадкової справи щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 вбачається, що із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом звертався лише заявник ОСОБА_2 ; інших спадкоємців не встановлено.

Відповідно до положень ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Нормами ст. 1258 ЦК України визначено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно з вимогами ст. ст. 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Частина перша статті 1270 ЦК України передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 1220 та ч. 1 ст. 1221 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи, а місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008, якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, спадкоємець має право звернутися до суду із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, тобто, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися до суду із заявою про встановлення цих фактів.

Пунктом 3.22. Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, визначено, що у разі відсутності в паспорті спадкоємця відмітки про реєстрацію місця проживання доказом постійного проживання можуть бути: довідка житлово-експлуатаційної організації, правління житлово-будівельного кооперативу, відповідного органу місцевого самоврядування про те, що спадкоємець на день смерті спадкодавця проживав разом із цим спадкоємцем.

Згідно з абз. 1 п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Частиною першою статті 1298 ЦК України встановлено, що свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини.

Частиною першою статті 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину.

Таким чином, оцінюючи безпосередньо досліджені та надані заявником докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що заява про встановлення факту постійного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини обґрунтована та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 263-265 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_2 , заінтересована особа П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора про встановлення факту постійного проживання спадкоємця разом зі спадкодавцем задовольнити.

Встановити факт постійного проживання ОСОБА_2 разом зі спадкодавцем ОСОБА_3 на час відкриття спадщини ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд міста Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заявник - ОСОБА_2 - ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Заінтересована особа - П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора - , місцезнаходження: м. Київ, вул. Закревського, 47.

Повний текст рішення складено 16.09.2021.

Суддя О.І. Гринчак