Номер справи 623/3069/21
Номер провадження 2/623/878/2021
16 вересня 2021 року м. Ізюм
Ізюмський міськрайонний суд Харківської області
у складі головуючого судді Одарюка М.П.,
за участю секретаря Костенко В.В.,
розглянувши у судовому засіданні в місті Ізюмі цивільну справу № 623/3069/21 за позовом ОСОБА_1 до Ізюмської міської ради Харківської області, Підлиманського старостинського округу Борівської селищної ради про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування,
06 серпня 2021 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить суд встановити факт, що він, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є двоюрідним онуком ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Визнати право власності в порядку спадкування на наступне майно, що належало ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 :
-житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 ;
- право на земельну частку (пай) згідно сepтuфікату на право на земельну частку (пай) серія ХР № 0139535 у землі, яка перебувала у колективній власності КСП "Борівське", розміром 4,80 умовних кадастрових гектари, що був виданий на підставі розпорядження Борівської районної державної адміністрації Харківської області № 17 від 15 січня 1997 року на ім`я ОСОБА_2 .
Визнати право власності в порядку спадкування на наступне майно, що належало ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 :
- право на земельну частку (пай) згідно сepтuфікату на право на земельну частку (пай) серія ХР № 0139536 у землі, яка перебувала у колективній власності КСП "Борівське" розміром 4,80 умовних кадастрових гектари, що був виданий на підставі розпорядження Борівської районної державної адміністрації Харківської області № 17 від 15 січня 1997 року на ім`я ОСОБА_3 .
Позивач надав до суду заяву про розгляд справи без його участі, заявлені вимоги підтримав у повному обсязі.
Представник Ізюмської міської ради надав через канцелярію суду заяву про розгляд справи без їх участі , покладаються на розсуд суду.
Представник Підлиманського старостинського округу Борівської селищної ради в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлені належним чином, відзиву не надавав.
Суд вирішує справу на підставі наявних у ній доказів, відповідно до ст. 223 ЦПК України та ухвалює заочне рішення, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Беручи до уваги, що справа розглядається за правилами загального позовного провадження, відповідно до ч.2ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Згідно ч.1ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ч.1ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог та на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно ч.1, 6 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених ЦПК України. Докази не можуть ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 р. № 5 «Про судову практику про справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.
Як роз`яснив Пленум Верховного суду України у постанові № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року, тощо.
Встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , що позивач є двоюрідним онуком останніх для позивача має юридичне значення, оскільки від встановлення даного факту залежить виникнення, зміна або припинення його особистих майнових прав, а саме: можливість оформити спадщину після смерті ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .
Доказів, які б спростовували факт родинних відносин між померлими ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_1 суду не надано.
Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємозв`язок доказів у їх сукупності.
На підставі викладеного суд приходить до висновку, що зазначений факт родинних відносин між ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_1 знайшов своє підтвердження у судовому засіданні і його встановлення необхідно заявнику для оформлення своїх спадкових прав, які іншим шляхом встановити неможливо.
Відповідно до копії свідоцтва про смерть ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ( а.с.13), ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_3 ( а.с.14).
Згідно з ч. 1ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема з правочинів.
Відповідно до статті 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
У відповідності до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.
Відповідно до ст.ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до п. 23Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 N 7, свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Відповідно до сepтuфікату на право на земельну частку (пай) серія ХР № 0139535 виданого на ім`я ОСОБА_2 , яка проживала в с. Новоплатонівка, Борівського району Харківської області, останній на підставі рішення Борівської районної державної адміністрації від 15 січня 1997 року № 7 належало право на земельну частку ( пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП " Борівське", розміром 4,80 в умовних кадастрових гектарах без виділення меж цієї частки в натурі (на місцевості) (а.с.8).
Відповідно до сepтuфікату на право на земельну частку (пай) серія ХР № 0139536 виданого на ім`я ОСОБА_3 , яка проживала в с. Новоплатонівка, Борівського району Харківської області, останній на підставі рішення Борівської районної державної адміністрації від 15 січня 1997 року № 7 належало право на земельну частку ( пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП " Борівське", розміром 4,80 в умовних кадастрових гектарах без виділення меж цієї частки в натурі (на місцевості) (а.с.9).
Таким чином, позовні вимоги про визнання права власності на сepтuфікати на право на земельну частку (пай) серія ХР № 0139536 та серія ХР № 0139535 у порядку спадкування не суперечить закону та не порушують права, свободи чи інтереси інших осіб підлягають до задоволення.
Позовні вимоги щодо визнання права власності на житловий будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 задоволенню не підлягають, оскільки матеріали справи не містять належного обґрунтування даної вимоги.
Суд ухвалює рішення в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів.
Керуючись ст. ст.4,19,76,81,200,247,258-259,263-265,354 ЦПК України, ст. ст.328,392,1235,1268 ЦК України,Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування",суд
Позов ОСОБА_1 до Ізюмської міської ради Харківської області, Підлиманського старостинського округу Борівської селищної ради про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування- задовольнити частково.
Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є двоюрідним онуком ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_2 право власності в порядку спадкування за законом на наступне майно:
сepтuфікат на право на земельну частку (пай) серія ХР № 0139535 на право на земельну частку ( пай) у земля, яка перебувала у колективній власності КСП " Борівське" розміром 4,80 умовних кадастрових гектара, що був виданий на підставі розпорядження Борівської районної державної адміністрації Харківської області № 7 від 15 січня 1997 року на ім`я ОСОБА_2 ;
сepтuфікат на право на земельну частку (пай) серія ХР № 0139536 на право на земельну частку ( пай) у земля, яка перебувала у колективній власності КСП " Борівське" розміром 4,80 умовних кадастрових гектара, що був виданий на підставі розпорядження Борівської районної державної адміністрації Харківської області № 7 від 15 січня 1997 року на ім`я ОСОБА_3 .
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Харківського аеляційного суду через Ізюмський міськрайонний суд або безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя Ізюмського міськрайонного суду М.П. Одарюк