Березівський районний суд Одеської області
15.09.2021
Справа № 494/406/20
Провадження № 2-ві/494/1/21
У Х В А Л А

Про відвід головуючому по справі

15 вересня 2021 р. м. Березівка

Березівський районний суд Одеської області у складі:

Головуючого судді Лебединського С.Й.,

за участю секретаря судових засідань Авдєєвої С.В.,

розглянувши заяву адвоката Волкова Олександра Леонідовича «Про відвід судді», -

в с т а н о в и в:

14 вересня 2021 р. згідно протоколу автоматичного розподілу справ між суддями дана заява була передана для вирішення по суті.

Розглянувши подану заяву, суд дійшов до висновку про наступне.

Пунктом 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), яка підлягає застосуванню відповідно до ст. 9 Конституції України та ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", закріплено принцип, за яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом.

Складова безсторонності для забезпечення права на справедливий суд, передбачена ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, визначається як на підставі суб`єктивного критерію - особистих переконань та поведінки певного судді, так і на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 р. у справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 повинна визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Стосовно об`єктивної неупередженості у справі "Фей проти Австрії" (Feyv.Austria), від 24 лютого 1993 р. ЄСПЛ вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди у демократичному суспільстві повинні апріорно викликати в учасників цивільного процесу.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland), пункт 43).

У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" (Pullar v. United Kingdom), від 10 червня 1996 року, п. 38).

Таким чином, наявність безсторонності визначається фактором, чи забезпечено судом умови, за яких були б неможливі сумніви у його безсторонності, про що і зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Білуха проти України» від 9 листопада 2006 року та справі «Мироненко та Мартенко проти України» від 10 грудня 2009 р..

Як свідчить з матеріалів справи 14 вересня 2021 р. під час розгляду у відкритому судовому засіданні цивільної справи за позовом Акціонерного товариства Комерційного Банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 «Про стягнення заборгованості», представником позивача Волковим О.Л., діючи в інтересах позивача ОСОБА_1 (статус осіб вказаний відповідно до протоколу судового засідання, що наданий для підтвердження поданого), був заявлений відвід головуючому по справі.

Підставою для подачі вищевказаної заяви був розгляд головуючим іншої цивільної справи «Про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню», рішення по якій було скасовано Одеськім апеляційним судом.

Разом із тим як передбачено положеннями ч.ч.2,3 ст.40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч.1 ст.33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Виходячи з того, що подана заява про відвід головуючому була подана безпосередньо під час судового розгляду, то така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

За таких обставин, та на дотримання практики ЕСПЛ, у тому числі наведеної раніше, суд з метою дотримання наведених положень чинного ЦПК України та зберігаючи принципи справедливості та безсторонності вважає, що розгляд даним складом суду поданої заяви про відвід є неможливим.

Отже, подана заява надійшла на розгляд іншого судді без відповідного юридичного обґрунтування і не може бути вирішена по суті.

Відповідно до положень абз.1 ч.8 ст.40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч.2ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Керуючись ст.ст.40, 259-260 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Заяву адвоката Волкова Олександра Леонідовича «Про відвід судді» - залишити без розгляду.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя_________________________________________