Справа № 215/103/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2021 року Тернівський районний суд м.Кривого Рогу Дніпропетровської області

у складі:

головуючого, судді - Демиденка Ю.Ю.

при секретарі - Безкоровайної О.Т..

За участю представника позивача

адвоката Лєвєнцова Д.С.

відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі №1 Тернівського районного суду міста Кривого Рогу в спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації,

СУТЬ СПОРУ:

09.01.2020 позивач ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації в зв`язку з поширенням недостовірної інформації під час пікетів 21.11.2019 р. та 03.12.2019 р. біля будівлі управління ПРАТ «ПІВНГЗК», а також в соціальній мережі «Фейсбук», стягнення 50000 грн. моральної шкоди з відповідача, та сплаченого судового збору.

В обґрунтування вказує що працює на посаді директора по персоналу та соціальним питанням ПРАТ «ПІВНГЗК», 21.11.2019 р. біля будівлі управління ПРАТ «ПІВНГЗК» громадянином ОСОБА_1 було проведено пікет, з повідомленням 21.11.2019 р. голови Тернівської районної у місті ради. При проведенні пікету була встановлена палатка, були закріплені плакати з написами: « ОСОБА_3 потвори». Також під час пікету ОСОБА_1 розповсюджувались листівки в яких було зазначено: «Нещодавно Донецька банда під назвою «метінвест» залякала і змусила звільнитися з лав нашої профспілки трьох працівників. Потвора (переселенка) ОСОБА_4 яка обіймає якусь посаду по роботі з персоналом та соціальних питань, телефонувала в цеховий комітет ЦСО «бананової» профспілки і через них погрожувала робітнику ЦСО з Жовтих Вод».

Також фото з пікету з зображеннями плакатів були опубліковані 21.11.2019 р. у соціальній мережі «Фейсбук» на сторінці « ОСОБА_5 ». На фото «профілю» зазначеної сторінки зображений ОСОБА_1 , що підтверджує розповсюдженні вказаної інформації саме відповідачем.

03.12.2020 р. близько 09.00 год. ОСОБА_1 без попереднього повідомлення органів місцевого самоврядування було вдруге проведено пікет, також була встановлена палатка, та закріплені плакати з написами: « ОСОБА_3 потвори». На місце події були викликані працівники патрульної поліції.

Вважає, що відповідач принизив честь, гідність, та ділову репутацію позивача, як керівника ПРАТ, оскільки під час пікетів, як публічних заходах, на плакатах містилися образливі вирази, а також в листівках окрім образ було зазначено що позивач є «членом банди». Відповідно до словників української мови «Потвора» це недолюдок, люта, жорстока людина, що втратила кращі моральні якості, або «урод», «чудовище» на російській мові. «Банда» - це озброєна група злочинців що чинять грабежі, розбої, вбивства, пняття «банда» кваліфіковано в ст..257 КК України.

Оскільки суб`єктивну думку яка не відповідає дійсності відповідач висловив, та розповсюдив в брутальній, принизливій і непристойній формах, позивач має право на цивільно-правовий захист своєї честі, гідності та ділової репутації.

Відповідно до ст.ст.23, 201, 277, 297, 299 ЦК України просить визнати розповсюджені відповідачем відомості недостовірними, що принижують, честь,гідність та ділову репутацію ОСОБА_2 , зобов`язати відповідача спростувати поширену інформацію у спосіб наближений до способу поширення з урахуванням максимальної ефективності спростування. Стягнути з ОСОБА_1 500000 грн. моральної шкоди, входячи з негативного впливу на ділову репутацію позивача, яка є досить високою, інформація поширювалась в першу чергу серед працівників ПРАТ «ПІВНГЗК», та мешканців міста. Крім того такою інформацією була принижена честь і гідність позивача.

05.02.2020 р. відповідачем ОСОБА_1 було подано до суду відзив на позов а.с.34-40, в якому відповідач позов не визнав вважає його безпідставним. Вказує, що вираз «потвора» відповідно до «Великого тлумачного словника сучасної української мови» голов. ред. В.Т.Бусел 2005 р. потвора: «Страхітлива фантастична істота. Велетенська тварина, що вражає розмірами свого тіла». Таким чином цей вислів розповсюджувався для виразу значущості посади позивача як директора з персоналу та соціальних питань великого підприємства.

Відповідно до словника української мови ОСОБА_6 , видавництва Академії наук Української РСР, 1958 р.: «банда - гурьба, ватага, группа». Тобто цей вислів вживався для відображення місця роботи позивача,групи людей, які працюють на одному підприємстві. Тому тлумачення вказаних слів позивачем це суб`єктивна думка та ніхто не може бути притягнутий до відповідальності про розповсюдження оціночних суджень згідно ст.30 Закону України «Про інформацію».

28.02.2021 р. позивачем було подано до суду відповідь на відзив а.с.42-45, в якому ОСОБА_2 вказує, що ОСОБА_1 підтверджує факти, форми і зміст розповсюдженої інформації 21.11.2019 р. та 03.12.2019 р. Позивач на свій розсуд тлумачить слова «банда» і «потвора», помилково вважаючи їх оціночними судженнями. Але ці вислови на плакатах не є оціночними судженнями, вони не містять фактичних даних, а за відсутністю фактів ці вислови не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності.

Вислів «потвора» вживається у негативному контексті щодо зовнішніх рис людини, а слово «банда» визначено в кримінальному законодавстві як злочин.

В поданих додатково письмових запереченнях а.с.57 відповідач ОСОБА_1 наполягає, що позивач суб`єктивно сприймає вислови як образу, що підтверджує оціночність суджень.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_7 позов підтримав з вищезазначених підстав, вказує, що відповідач визнає час, місце, способи і характер висловлювань на плакатах, листівках і в соціальній мережі. Такі вислови порушують, честь, гідність і ділову репутацію позивача, є вочевидь недостовірнми і підлягають спростуванню.

Відповідач ОСОБА_1 заперечував проти позову, підтвердив що був організатором пікетів 21.11.2019 р. та 03.12.2019 р. біля будівлі управління ПРАТ «ПІВНГЗК», в ході яких розповсюджувались листівки з інформацією яку надала позивач, з написами на плакатах « Шамрицька Лукяненко потвори», « ІНФОРМАЦІЯ_1 ». Підтвердив розповсюдження фото пікету ІНФОРМАЦІЯ_2 в соціальній мережі «Фейсбук» на сторінці « ОСОБА_5 ».

Вважає, що у позивача відсутні підстави для звернення до суду за захистом оціночних суджень.

Процесуальні дії суду у справі:

15.01.2020 р. ухвалою судді Тернівського районного судом м.Кривого Рогу відкрито провадження та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін а.с.28.

17.03.2020 р. та 20.10.2020 р. ухвалами Тернівського районного суду м.Кривого Рогу було витребувано докази матеріали відеозапису з Упавління патрульної поліції в м.Кривий Ріг а.с.64,88.

Інші процесуальні дії не вчинялись.

Заслухавши думки сторін, пояснення свідків, дослідивши письмові докази по справі, надавши їм оцінку в сукупності, суд,

ВСТАНОВИВ:

Письмовими доказами у вигляді фотографій, листівки, зображень фотографій опублікованих 21.11.2019 р. на сторінці « ОСОБА_5 » соціальної мережі «Фейсбук» а.с.9-18 судом встановлено, що 21.11.2019 р. біля будівлі управління ПРАТ «ПІВНГЗК» відповідачем ОСОБА_1 було проведено пікет, при проведенні якого був встановлений намет, та закріплені плакати з написами: « ОСОБА_3 потвори», « ІНФОРМАЦІЯ_1 ». Також під час пікету ОСОБА_1 розповсюджувались листівки в яких було зазначено: «Нещодавно Донецька банда під назвою «метінвест» залякала і змусила звільнитися з лав нашої профспілки трьох працівників. Потвора (переселенка) ОСОБА_4 яка обіймає якусь посаду по роботі з персоналом та соціальних питань, телефонувала в цеховий комітет ЦСО «бананової» профспілки і через них погрожувала робітнику ЦСО з Жовтих Вод».

Фото з пікету з зображеннями плакатів, як вказувалось, були опубліковані 21.11.2019 р. у соціальній мережі «Фейсбук» на сторінці « ОСОБА_5 ». На фото «профілю» зазначеної сторінки зображений ОСОБА_1 , що підтверджує розповсюдженні вказаної інформації саме відповідачем.

03.12.2020 р. ОСОБА_1 було вдруге проведено пікет, також був встановлений намет, та закріплені плакати з написами: « ОСОБА_3 потвори».

Вказані обставини подій підтверджуються крім пояснень представника позивача, поясненнями свідків: працівника патрульної поліції ОСОБА_8 , працівниками ПРАТ «ПІВНГЗК ОСОБА_9 і ОСОБА_10 , членом профспілки вільних працівників Криворіжжя ОСОБА_11 .

Відповідач ОСОБА_1 визнав проведення пікетів 21.11.2019 р. і 03.12.2019 р. з написам на плакатах на які посилається позивач, визнав розповсюдження листівок, та розповсюдження фото з пікету 21.11.2019 р. в мережі «Фейсбук» на своїй сторінці « ОСОБА_5 ».

Статтями 3,28 Конституції України проголошено найвищою соціальною цінністю людину, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпеку, кожен має право на повагу до його гідності.

Відповідно до статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Відповідно до частини четвертої статті 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.

Згідно з частиною другою та третьою статті 34 Конституції України і статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві, зокрема, для захисту репутації чи прав інших осіб.

Статтею 201 Цивільного кодексу України передбачено, що особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є, зокрема, честь, гідність і ділова репутація.

Відповідно до статті 297 Цивільного кодексу України кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі.

Так, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної істоти. З честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах суспільства, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло. Під діловою репутацією розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків.

Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені).

Згідно з частиною першою статті 302 Цивільного кодексу України фізична особа має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію.

Відповідно до частини першої статті 30 Закону України «Про інформацію» ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень.

У пунктах 1,19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» судам роз`яснено, що беручи до уваги положення статей 32, 34 Конституції України, суди при вирішенні справ про захист гідності, честі та ділової репутації повинні забезпечувати баланс між конституційним правом на свободу думки і слова, правом на вільне вираження своїх поглядів та переконань, з одного боку, та правом на повагу до людської гідності, конституційними гарантіями невтручання в особисте і сімейне життя, судовим захистом права на спростування недостовірної інформації про особу, з іншого боку.

Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням, чи критикою та чи є вона такою, що виходить за межі допустимої критики за встановлених судами фактичних обставин справи.

Європейський суд з прав людини, практика якого відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права в України, неодноразово наголошував, зокрема у рішенні від 28 березня 2013 року у справі «Нова газета» та Бородянський проти Росії», що втручання в свободу вираження власних думок та поглядів порушує свободу висловлення думки в трьох випадках: якщо воно здійснено не на підстав: закону, якщо воно не переслідує допустимої мети або якщо воно порушує баланс між метою, заради якої здійснено втручання, і свободою вираження думки.

Таким чином, фактичні твердження та оціночні судження є різними поняттями, а розмежовування цих термінів лежить в основі захисту права на честь та гідність, як особистих немайнових прав.

Згідно ст.30 ч.1-2 Закону України «Про інформацію» -ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень.

Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості.

Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому самому засобі масової інформації з метою обґрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Якщо суб`єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на особу, яка таким чином та у такий спосіб висловила думку або оцінку, може бути покладено обов`язок відшкодувати завдану моральну шкоду.

Таким чином, згідно зі статтею 277 Цивільного кодексу України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Оцінюючи інформацію розповсюджену відповідачем ОСОБА_1 на плакаті з написом « ОСОБА_3 потвори» під час пікетів, які відбулися 21 листопада 2019 року та 03 грудня 2019 року біля будівлі Управління ПРАТ «ПІВНГЗК», а також інформацію розповсюджену в соціальній мережі «Фейсбук» 21.11.2019 року на сторінці « ОСОБА_5 » у вигляді фото з плакатом з написом « ОСОБА_3 потвори». Оцінюючи також інформацію на розповсюджених листівках з частиною тексту: « ОСОБА_12 » а.с.14, суд приходить до висновку, що вказані висловлювання є такими, що принижують честь і гідність позивача ОСОБА_2 .

Відповідно до Словника української мови/ АН УРСР Інституту мовознавства ред.І.К.Білодіда. Наукова думка, 1970-1980 р. «Потвора» це люта, жорстока і т.ін. людина, що втратила кращі моральні якості; нелюдок.

Вказані вислови: «Потвора» однозначно містять в собі образу, такий вислів є образливим висловлюванням, розповсюдження такої інформації є негарним вчинком, спрямованим проти фізичної особи, який викликає почуття гіркоти, душевного болю. Образа може бути нанесена у вигляді висловлювання (словесно, письмово…а також публічно ( ОСОБА_13 ), як в даному випадку спору, який вирішує суд.

Таким чином у вказаній частині позов підлягає частковому задоволенню, в частині визнання недостовірною та такою, що принижує честь і гідність позивача розповсюдженої відповідачем інформації на плакаті з написом « ОСОБА_3 потвори» під час пікетів, фото з вказаним плакатом в соціальній мережі «Фейсбук», та на розповсюджених листівках з частиною тексту з образою: « ОСОБА_12 ».

З метою захисту порушеного права слід зобов`язати позивача в десятиденний строк з дня набрання рішенням законної сили, спростувати вказану недостовірну інформацію яка принижує честь і гідність ОСОБА_2 у спосіб адекватний способу поширення з урахуванням максимальної ефективності спростування а також в соціальній мережі «Фейсбук» на сторінці « ОСОБА_5 », та в листівках.

В частині позову про визнання недостовірної інформації з текстом «Донецька банда», «переселенка» розповсюдженої в листівках, а також інформації розповсюдженої на плакатах з написом « ІНФОРМАЦІЯ_1 » позивачу слід відмовити.

Статтею 62 Основного Закону проголошено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Виокремлені позивачем на плакатах вислови «Донецька банда», « ІНФОРМАЦІЯ_1 », є оціночними судженнями, критичним ставленням відповідача до стану речей. Крім того, ці вислови ніяким чином по тексту не стосувалися самого позивача ОСОБА_2 , тому ототожнення позивачем змісту вказаних висловів з звинуваченням вчинення кримінально караного діяння, на думку суду є помилкою.

Вказані вислови, на думку суду не зачіпають честь та гідність позивача, як фізичної особи.

Аналогічно термін «переселенка» є оціночним судженням, баченням подій під кутом певного світосприйняття, та джерел масової інформації. Вказаний термін певною людиною може сприйматися як майже «героїчний вчинок», коли людина покидає свою домівку з метою виїзду з непідконтрольної території. Інша людина використовуючи свою «містечкову» ідеологію, сприймає вказану людину як «чужинця».

Стосовно захисту ділової репутації, то відповідно до ст.299 ЦК України фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації. Під діловою репутацією юридичної особи розуміється оцінка її підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин.

Як видно з позову та довідки а.с.10, позивач є найманим працівником Приватного акціонерного товариства «Північнй гірничо-збагачувальний комбінат», директором з персоналу та соціальним питанням. Якщо вказане Товариство під час пікетів іменували «бандою», то право на судовий захист мало Товариство як юридична особа, а не керівник структурного підрозділу вказаного підприємства. Також право на судовий захист ділової репутації могла б мати фізична особа яка має статус «фізичної особи підприємця» при певних обставинах.

Позивач ОСОБА_2 має право на стягнення з відповідача моральної шкоди згідно ст.30 ч.2 Закону України «Про інформацію» оскільки образу висловлено відповідачем в брутальній, принизливій та непристойній формах.

Суд вважає розмір моральної шкоди в 500000 грн. завищеним, та вказані вимоги підлягають частковому задоволенню. Виходячи з характеру образи, розповсюдження недостовірної інформації під час двох пікетів, в листівках, в соціальній мережі, тобто доступу до вказаної інформації значного по кількості, необмеженого кола осіб, характеру та ступеню моральних страждань позивача з цього приводу, суд вважає можливим стягнути на з відповідача на користь ОСОБА_2 20000 грн. моральної шкоди.

Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог, оскільки позов задоволено частково, з ОСОБА_1 підлягає стягненню на користь позивача 7500.00 гр. понесених судових витрат а.с.1.

Керуючись ст.ст. 4, 10, 12, 13, 19, 23, 76-82, 89, 141, 258, 259,263-265 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації задовольнити частково.

Визнати, що інформація розповсюджена ОСОБА_1 на плакаті з написом « ОСОБА_3 потвори» під час пікетів, які відбулися 21 листопада 2019 року та 03 грудня 2019 року біля будівлі Управління ПРАТ «ПІВНГЗК», розповсюджена в соціальній мережі «Фейсбук» 21 листопада 2019 року на сторінці « ОСОБА_5 », на розповсюджених листівках з текстом « ОСОБА_12 » є недостовірною та такою, що принижує честь і гідність ОСОБА_2 .

Зобов`язати ОСОБА_1 в десятиденний строк з дня набрання рішенням законної сили, спростувати вказану недостовірну інформацію яка принижує честь і гідність ОСОБА_2 у спосіб адекватний способу поширення з урахуванням максимальної ефективності спростування а також в соціальній мережі «Фейсбук» на сторінці « ОСОБА_5 », та в листівках.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 20000 (двадцять тисяч) грн. моральної шкоди.

В частині позову про визнання недостовірної інформації з текстом «Донецька банда», «переселенка» розповсюдженої в листівках, а також інформації розповсюдженої на плакатах з написом « Геть Донецьку банду з нашого міста» ОСОБА_2 відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 7500 грн. сплаченого судового збору.

Сторони мають право оскаржити рішення подавши на протязі тридцяти днів з дня складання повного рішення апеляційну скаргу в Дніпровський апеляційний суд через Тернівський районний суд м.Кривого Рогу.

Повне рішення складено 13.09.2021 р.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_2 , НОМЕР_1 , місце проживання АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач: ОСОБА_1 50083, місце проживання АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 .

СУДДЯ: