Справа № 304/746/21 Провадження № 2/304/286/2021
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
09 вересня 2021 рокум. Перечин
Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:
головуючого - судді Чепурнова В. О.,
з участю секретаря судового засідання Гавій Л.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі у порядку спрощеного позовного провадження суду цивільну справу № 304/746/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до відповідача про розірвання шлюбу. Свої позовні вимоги мотивує тим, що 24 листопада 1984 року зареєстрував шлюб з відповідачем, під час якого у них народилося двоє дітей син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Зазначає, що протягом тривалого часу між нею та відповідачем постійно відбувалися непорозуміння та сварки в результаті чого вони взагалі припинили нормальне спілкування та спільне проживання. На даний час ведення спільного господарства між ними повністю припинене, понад шість років разом не проживають. Вказує, що почуття любові та поваги вже втрачено, кожен з них має власне життя, діти також проживають окремо. Його неодноразові звернення щодо розірвання шлюбу у органах ДРАЦСу відповідач ігнорує, постійно знаходить відмовки. На підставі наведеного просить позов задовольнити та розірвати шлюб між ними.
У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив такі задовольнити, не надаючи строку для примирення.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання також не з`явилася, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялася у встановленому законом порядку, причину неявки не повідомила, відзив не подала, а тому суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до такого висновку.
У судовому засіданні встановлено, що 24 листопада 1984 року ОСОБА_1 та ОСОБА_5 зареєстрували шлюб у Дубриницькій сільській раді Перечинського району Закарпатської області, актовий запис № 20, про що свідчить свідоцтво про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 , видане Дубриницькою сільською радою Перечинського району Закарпатської області 24 листопада 1984 року (а. с. 3). За час перебування в шлюбі у сторін народилося двоє дітей син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Крім цього встановлено, що подружнє життя у сторін не склалося. Про це свідчать ті обставини, що позивач та відповідач сімейних стосунків не підтримують, понад шість років спільно не проживають. Їх неявку у судове засідання суд розцінює як байдуже ставлення до шлюбу.
Наведене дозволяє суду зробити висновок про те, що сторони повністю втратили почуття поваги, любові та довіри один до одного і їх сім`я розпалася остаточно. Умови для їх примирення відсутні, а цей шлюб є формальним і подальше його збереження суперечить інтересам сторін та інтересам їх дітей.
Стаття 51 Конституції України передбачає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.
Аналогічні приписи викладені у ст. 24 СК України, у якій, крім іншого передбачено, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Виходячи зі змісту ч. 3, 4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Згідно ст. 24 цього Кодексу шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
За правилами ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу, згідно якої позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Враховуючи, що подальше спільне життя подружжя ОСОБА_6 і збереження шлюбу буде суперечити їх інтересам, суд вважає, що шлюб між ними слід розірвати.
Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, що відповідає положенням ч. 1 ст. 141 ЦПК України.
Керуючись ст. 24, 56, 105, 112 СК України, ст. 6-13, 76, 89, 141, 259, 263-265, 280-283 ЦПК України, суд,
позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити повністю.
Шлюб, зареєстрований 24 листопада 1984 року у виконкомі Дубриницької сільської ради Перечинського району Закарпатської області, актовий запис № 20, між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 908 (дев`ятсот вісім) грн судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 ; місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 ; місце проживання: АДРЕСА_1 .

Головуючий: Чепурнов В. О.