328/1764/17
УХВАЛА

про повернення заяви

13 вересня 2021 року м. Токмак

Суддя Токмацького районного суду Запорізької області Андрущенко О.Ю., розглянувши заявуОСОБА_1 про перегляд рішення Токмацького районного суду Запорізької області від 25.07.2017 року № 328/17664/17 за нововиявленими обставинами,

встановив:

До Токмацького районного суду Запорізької області надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд рішення Токмацького районного суду Запорізької області від 25.07.2017 року № 328/1764/17 за нововиявленими обставинами.

Ухвалою Токмацького районного суду Запорізької області від 25.08.2021 року № 328/1764/17 заяву про перегляд рішення суду залишено без руху з наданням 5-тиденного строку на усунення виявлених недоліків. Зокрема, звернуто увагу заявника не необхідність зазначення саме обставин, які можуть вважатися нововиявленими відповідно до вимог ЦПК України. Також, зазначено про пропуск місячного строку на подання заяви про перегляд рішення суду та відсутність відповідного клопотання про його поновлення.

06.09.2021 року на адресу суду ОСОБА_1 подано заяву про усунення недоліків, де заявником в якості наявності нововиявлених обставин зазначено про процесуальні порушення під час розгляду справи.

Також, до заяви додано клопотання про поновлення пропущеного строку для подання заяви про перегляд рішення Токмацького районного суду Запорізької області від 25.07.2017 року № 328/1764/17.

Так, ОСОБА_1 обґрунтовуючи поважність причин пропуску місячного строку для подання заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами зазначає про те, що вперше звернувся до Токмацького районного суду Запорізької області у встановлений законом строк.

Вивчивши матеріали заяви, приходжу до наступних висновків.

Важливим є дотримання принципу юридичної визначеності. Європейський суд з прав людини у рішеннях від 3 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України» та від 29 жовтня 2015 року в справі «Устименко проти України» неодноразово наголошував, що одним з основних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу «res judicata», тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливостями і непереборними обставинами. Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного й обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення ЕСПЛ від 09 червня 2011 року в справі «Желтяков проти України»).

Так, в заяві про перегляд рішення Токмацького районного суду Запорізької області від 25.07.2017 року № 328/1764/17 за нововиявленими обставинами заявник зазначає про те, що заява-приєднання до умов договору про розподілу природного газу (для побутового споживача) від 05.07.2016 року не могла бути ним підписана, оскільки, була затверджена постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 1418 лише 11.08.2016 року.

В той же час, на підставі даної заяви судом зроблено висновок про те, що ОСОБА_1 є споживачем природного газу.

В ухвалі Токмацького районного суду Запорізької області від 25.08.2021 року №328/1764/17 якою заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами залишено без руху судом зазначалося про те, що дана обставина встановлена як судом першої інстанції так і апеляційної і касаційної інстанцій. В своїй апеляційній та касаційні скарзі ОСОБА_1 як на одну з підстав також посилався на те, що заяву-приєднання від 05.07.2016 року він не підписував.

Таким чином, на даний час ОСОБА_1 ініціює перегляд рішення суду з підстав переоцінки доказів (заяви-приєднання), яка оцінена судом у процесі розгляду справи, що суперечить вимогам п. 1 ч. 4 ст. 423 ЦПК України.

На вказану обставину судом наголошувалося в ухвалі суду про залишення заяви без руху, однак, ОСОБА_1 в заяві про усунення виявлених недоліків зазначений недолік не усунув, вдавшись до описування процесуальних порушень під час розгляду справи судами різних інстанцій.

Щодо додержання місячного строку для подання заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами слід зазначити наступне.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 424 ЦПК України заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано: 1) з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 423 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення.

З матеріалів цивільної справи № 328/1764/17 встановлено, що ОСОБА_1 подаючи 04.08.2017 року апеляційну скаргу та 03.01.2010 року касаційну скаргу, зазначав про те, що заяву-приєднання від 05.07.2016 року він не підписував.

Отже, про таку обставину було відомо ОСОБА_1 в будь-якому випадку не пізніше 04.08.2017 року.

З огляду на викладене, доводи ОСОБА_1 про те, що про нововиявлену обставину він дізнався лише 10.06.2021 року з мережі Інтернет є вочевидь не правдивими та не логічними.

Практика ЄСПЛ щодо застосування ст. 6 Конвенції визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством і може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури, це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі "Станков проти Болгарії" від 12.07.2007 року). Такі обмеження не можуть зашкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (п. 33 рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України" від 21.12.2010 року, заява N 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (п. 22-23 рішення у справі "Мельник проти України" від 28.03.2006 року, заява N 23436/03).

Таким чином, клопотання про поновлення пропущеного строку для подання заяви про перегляд рішення суду за ново виявленими обставинами є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Підсумовуючи викладене, суд приходить до висновку про невиконання заявником вимог ухвали Токмацького районного суду Запорізької області від 25.08.2021 року №328/1764/19 про залишення заяви без руху.

Згідно з частиною третьою статті 427 ЦПК України до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 426 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно із частиною третьою статті 185 ЦПК України у разі невиконання ухвали суду про залишення заяви без руху вона вважається неподаною та повертається заявникові.

Ураховуючи викладене, заява ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Токмацького районного суду Запорізької області від 25.07.2017 року №328/1764/17 підлягає поверненню заявнику.

Керуючись статтями 185, 423-427 ЦПК України,

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Токмацького районного суду Запорізької області від 25.07.2017 року № 328/1764/17 визнати неподаною та повернути заявнику.

Копію ухвали разом з доданими до заяви матеріалами повернути особі, яка подала заяву.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду області через Токмацький районний суд Запорізької області. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя