Справа №647/857/21
Провадження № 2/647/360/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.09.2021 року Бериславський районний суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Волошина Р.Р.,

за участю секретаря Татаровської І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у місті Бериславі Херсонської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Ташкова Анастасія Олександрівна до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

В квітні 2021 року представник позивача звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення позивачу додаткового строку достатнього для прийняття спадщини на два місяці, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 після смерті якої залишилась спадщина у вигляді нерухомого майна, що розташоване на території раківської сільської ради Бериславського району Херсонської області. На випадок своєї смерті ОСОБА_4 розпорядилась належним їй майном залишивши заповіт відповідно якому земельні ділянки розміром 12,3186 га та 5,6423 га, що розташовані на території Раківської сільської ради Бериславського району Херсонської області, заповіла своїй донці ОСОБА_1 . Спадкоємцями за законом є діти померлої ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Позивачка вказує що вона не подала заяву про прийняття спадщини в передбачений законом строк у зв`язку з тим що не була обізнана про наявність заповіту.

Ухвалою суду від 12.04.2021 року було відкрито провадження по справі, призначено підготовче судове засідання.

18.05.2021 року до суду надійшов відзив на позовну заяву від представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Берестового Є.В., згідно якого просить відмовити у задоволенні позову, вказує, що необізнаність особи про наявність спадкового майна чи незнання про існування заповіту не можуть бути визнані судом поважними пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Бериславського районного суду Херсонської області від 06.08.2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

В судове засідання від представника позивача надійшла заява, згідно якої вона просить справу розглядати за її відсутності та відсутності позивачки, заявлені вимоги підтримала, просила задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, відзиву заяв та клопотань не подавав, про причини неявки суд не повідомив, тому справа розглянута у його відсутність.

Відповідач ОСОБА_2 та її представник адвокат Берестовий Є.В. в судове засідання не з`явились. Адвокат Берестовий Є.В. неодноразово надавав клопотання про відкладення розгляду справи, однак не надав доказів на підтвердження поважності причин неявки в судові засідання. Листом від 27.08.2021 року суд роз`яснив адвокату, що у разі повторної неявки справа буде розглянута у його відсутність на підставі наявних доказів (а.с. 127). В судове засідання 16.09.2021 року адвокат Берестовий Є.В. повторно надавав клопотання про відкладення розгляду справи, однак не надав доказів на підтвердження поважності причин неявки в судові засідання 16.09 та раніше. Тому суд дійшов висновку що адвокат не з`явився в судові засідання без поважних причин а тому, відповідно до вимог ч.4 ст.223 ЦПК України, справа розглядається у його відсутність на підставі наявних доказів.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд вважає заявлені вимоги законними та обґрунтованими з наступних підстав.

Згідно ст.1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається із положень ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України , не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 народилась ОСОБА_5 , батьком вказаний ОСОБА_6 , матір`ю ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 03.03.2021 року (а.с. 10).

10.09.2009 року ОСОБА_7 та ОСОБА_5 зареєстрували шлюб, прізвище дружини змінено на « ОСОБА_8 », про що свідчить витяг з Державного реєстру актів цивільного стану (а.с. 11).

Згідно заповіту від 16.06.2016 року посвідченого секретарем виконкому Баратівської сільської ради Снігурівського району Миколаївської області, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на випадок своє смерті заповіла земельні ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 12,3186 га та площею 5,6423 га в межах території Раківської сільської ради Бериславського району Херсонської області своїй донці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 13).

ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що свідчить свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 від 03.03.2021 року (а.с. 14).

ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , про що свідчить свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 від 03.03.2021 року (а.с. 15).

З листа Снігурівської державної нотаріальної контори Миколаївської області №426/01-16 від 01.04.2021 року, вбачається, що у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_1 рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с. 12).

Згідно матеріалів спадкової справи, до нотарільної контори із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 звернулись її діти ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Позивачка пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому має право звернутись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Суд не погоджується із твердженням адвоката Берестового Є.В. про те, що необізнаність спадкоємця про існування заповіту не може бути поважною причиною пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини, оскільки згідно правової позиції викладеної в постанові Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 15.04.2021 року у справі №591/1271/18 необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховним Судом України від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17.

Про свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року у справі № 642/2539/18-ц, від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 28 жовтня 2019 року у справі № 761/42165/17, від 06 червня 2018 року у справі № 315/765/14-ц, що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах.

Відповідно до положень статті 63 Закону України Про нотаріат в редакції, яка діяла на момент відкриття спадщини, нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, в редакції, чинній на момент відкриття спадщини, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Необхідність нотаріусом вчинити дії для повідомлення спадкоємця про відкриття спадщини, здійснити виклик спадкоємця за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі відповідає правовому висновку Верховного Суду України, викладеному у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17.

У матеріалах спадкової справи №516/2017 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 відсутні відомості про належне повідомлення позивачки як спадкоємиці щодо наявності заповіту (а.с. 8), тому нотаріусом не виконано вимог статті 63 Закону України «Про нотаріат» та не вчинено дій для повідомлення позивачки про відкриття спадщини, не здійснено її виклик як спадкоємиці за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, що свідчить про неналежне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.76 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивачка пропустила строк прийняття спадщини з поважних причин, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємицею поважними, а позов задовольнити і визначити позивачці додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Керуючись ст.ст. 81,259,263-265,268 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

задовольнити позов ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Ташкова Анастасія Олександрівна.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання цим рішенням законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення, може бути подана апеляційна скарга до Херсонського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Р.Р.Волошин