ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 6/753/687/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" червня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т. О.,

секретар судового засідання Кримчук Я. Р.,

учасники справи:

заявник - боржник ОСОБА_1 ,

представники боржника - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

заінтересована особа - стягувач ОСОБА_5 ,

представник стягувача - ОСОБА_6 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву боржника ОСОБА_1 про відстрочення виконання рішення суду,

В С Т А Н О В И В:

20.01.2020 Дарницький районний суд м. Києва ухвалив заочне рішення у цивільній справі № 753/19049/19 за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_1 про виселення без надання іншого жилого приміщення, із зняттям з реєстрації місця проживання.

Даним рішенням суд виселив ОСОБА_1 з квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , без надання іншого постійного жилого приміщення, із зняттями з реєстрації місця проживання.

Постановою Київського апеляційного суду від 19.05.2021 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Дарницького районного суду м. Києва від 20.01.2020 - без змін.

08.06.2021 боржник ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про відстрочення виконання рішення, проте ухвалою судді від 10.06.2021 заяву було повернуто з підстав її подання без додержання вимог частини 2 статті 183 ЦПК України.

11.06.2021 ОСОБА_1 повторно звернулася до суду із заявою про відстрочення виконання рішення суду до 19.05.2022, яку мотивувала своїм похилим віком (94 роки), поганим станом здоров`я, відсутністю іншого житла і нерухомого майна, наявністю кримінального провадження за фактом шахрайства та цивільної справи щодо визнання результатів електронних торгів недійсними та підготовкою касаційної скарги на судові рішення.

В судовому засіданні представник боржника ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 заяву підтримали пославшись на наведені у ній обставини та обґрунтування.

Представник стягувача ОСОБА_6 заперечувала проти задоволення заяви посилаючись на те, що відсутні виняткові обставини, які роблять виконання рішення неможливим, а відстрочення виконання чинного рішення суду без законних підстав порушить основні засади цивільного судочинства та знівелює принцип обов`язковості виконання рішення суду.

Заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали заяви та цивільної справи № 753/19049/19, суд дійшов висновку про необґрунтованість заяви з таких підстав.

Стаття 124 Конституції України проголошує, що судові рішення ухвалюються іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.

Однією з основних засад судочинства в Україні є обов`язковість рішень суду (пункт 9 частини 3 статті 129 Конституції України).

Виконання судових рішень у цивільних справах є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду, що передбачено статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За нормою частини 1 статті 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України.

Конституційний принцип обов`язковості виконання рішення суду реалізується зокрема на стадії виконавчого провадження, яке являється завершальною стадією судового провадження, спрямованою на реальне поновлення порушених прав.

Питання відстрочення виконання судового рішення врегульоване нормою статті 435 ЦПК України, якою передбачено, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Аналіз наведених конституційних положень та норм процесуального закону в їх сукупності дає підстави для висновку, що суд має право відстрочити виконання судового рішення лише за наявності виняткових обставин, що роблять виконання рішення суду неможливим або значно утрудненим у певний період часу, доведених належними та достовірними доказами.

Даючи оцінку доводам заяви щодо похилого віку і стану здоров`я боржника, суд ураховує, що після спливу заявленого строку відстрочення виконання рішення суду ОСОБА_1 стане ще старшою, а її стан здоров`я навряд чи поліпшиться з огляду на наявність хронічних вікових хвороб, що відображено у доданих до заяви висновках лікарсько-консультаційної комісії, а відтак вказані обставини не можуть бути прийняті до уваги як підстава для відстрочення виконання судового рішення.

Відсутність у боржника іншого житла також не є достатньою підставою для відстрочення виконання судового рішення, тим більше, що належних доказів на підтвердження цієї обставини суду не надано.

До того ж заявником не обґрунтовано, яким чином змінитися ситуація щодо забезпечення її житлом після спливу строку, на який вона просить відстрочити виконання рішення.

Відхиляючи аргументи заяви щодо відсутності у боржника житла, у яке вона може виселитись, суд також ураховує пояснення представника стягувача про те, що ОСОБА_5 повідомив родичам ОСОБА_1 про готовність оплатити її проживання у приватному пансіонаті для осіб похилого віку, проте останні категорично відкинули цю пропозицію заявивши, що вони претендують на квартиру і не мають наміру вступати в будь-які переговори. Вказану обставину представники боржника не спростували.

Наявність кримінального провадження за фактом шахрайства, що було відкрите через день після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції, та цивільної справи щодо визнання результатів електронних торгів недійсними також не свідчать про наявність виняткових обставин, які можуть бути підставою для відстрочення виконання судового рішення.

Більше того, доводи боржника щодо оскарження результатів торгів були предметом судового розгляду в суді апеляційної інстанції, який їх відхилив та залишив рішення суду першої інстанції без змін.

Що стосується доводів заяви про оскарження судових рішень в касаційному порядку, то слід зазначити, що процесуальний закон наділяє суд касаційної інстанції правом зупинити виконання рішення (ухвали) суду або зупинити його дію(частина 8 статті 394 ЦПК України), а тому зазначена обставина не може бути урахована як підстава для відстрочення виконання рішення суду на стадії його виконання.

Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку про відсутність визначених законом підстав для відстрочення виконання судового рішення, у зв`язку з чим не вбачає підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 ..

Керуючись статтею 435 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Відмовити у відстроченні виконання рішення Дарницького районного суду м. Києва від 20 січня 2020 року про виселення ОСОБА_1 із займаного жилого приміщення без надання іншого постійного жилого приміщення зі зняттям з реєстрації місця проживання.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвалу суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Згідно з підпунктом 15.5 пункту 15 частини першої Перехідних положень Розділу XIII ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: