Справа № 451/1385/21
Провадження № 2/451/766/21
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

13 вересня 2021 року місто Радехів

Суддя Радехівського районного суду Львівської області Патинок О.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , представник позивача: ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Товариства з обмеженою відповідальністю Мале підприємство «Олеся», Господарського товариства з обмеженою відповідальністю «Роксоляна» про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності,

в с т а н о в и в:

09.09.2021 року представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 звернувся до Радехівського районного суду Львівської області із позовною заявою до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Товариства з обмеженою відповідальністю Мале підприємство «Олеся», Господарського товариства з обмеженою відповідальністю «Роксоляна» про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, де просить виділити ОСОБА_1 , жителю АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 в натурі частку із майна, що є у спільній частковій власності, загальною площею 165, 8 м.кв. у розмірі 150/1000 частини будівлі, що знаходиться у АДРЕСА_2 , загальною площею 165.8 м.кв., що складається з коридору (4-1) 16.0 м.кв, приміщення (4-2) - 82.8 м.кв. , коридору (4-3) 4.7 м.кв., приміщення (4-4) 24, 6 м.кв., приміщення (4-5) 20.3. м.кв., приміщення (4-6) - 17.4 м.кв., згідно технічного паспорта на групу нежитлових приміщень, виготовленого на 19 квітня 2021 р.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.09.2021 р. вищезазначену справу передано до розгляду судді Патинок О.П.

При вирішенні питання щодо можливості прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд, передусім, виходить з того, що позовна заява повинна бути подана з додержанням вимог, визначених ст. ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України.

У відповідності до вимог статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обгрунтування.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї матеріали, вважаю, що таку слід залишити без руху з наступних підстав.

Крім цього, згідно п.п. 3, 4, 5, 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 9) у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Відповідно до п. а п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 № 20 "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" визначено, що під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості. Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення судового збору та інших обов`язкових платежів визначений Постановою Кабінету Міністрів України "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21.08.2014 № 358.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом необхідно розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Позивач вказує на немайновий характер позову та додає квитанцію про сплату судового збору на суму 908 грн, проте в позовній заяві слід вказати ціну позову, яка відповідає фактичній (ринковій) вартості спірного майна на день звернення до суду, надати суду звіт про оцінку об`єкта нерухомого майна про виділ частки в натурі на який заявлено позовну вимогу.

ОСОБА_1 просить суд виділити частку в натурі, із нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності його та відповідачів.

Відповідно до вимог статей 355та 356 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно. Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Суб`єктами права спільної часткової власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, держава, територіальні громади.

Згідно частин 1, 3 статті 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

В позовній заяві ОСОБА_1 просить виділити йому в натурі частку спільного майна, а саме загальною площею 165, 8 м.кв. у розмірі 150/1000 частини будівлі, що знаходиться у АДРЕСА_2 , проте не заявляє вимогу щодо припинення права спільної часткової власності ОСОБА_1 на це майно.

Порядок проведення робіт з поділу, виділу та розрахунку часток житлових будинків, будівель, споруд, іншого нерухомого майна при підготовці проектних документів щодо можливості проведення цих робіт визначається Інструкцією щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 18.06.2007 № 55. (далі Інструкція).

Згідно п. 3.10. суб`єкт господарювання готує Висновок щодо технічної можливості виділу в натурі частки з об`єкта нерухомого майна (додаток 2) для укладення договору про виділ в натурі частки з об`єкта нерухомого майна або договору про виділ частки з об`єктів нерухомого майна, що є у спільній частковій власності.

Відповідно до ч.2 Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 10 липня 2001 р. за № 582/577 суб`єкт господарювання - фізична особа - підприємець або юридична особа, у складі якої працюють один або більше відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних зі створенням об`єктів архітектури, які пройшли професійну атестацію та отримали кваліфікаційний сертифікат на право виконання робіт із технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна відповідно до Закону України "Про архітектурну діяльність".

Позивачем долучено до матеріалів позовної заяви Висновок щодо технічної можливості виділу в натурі частки з об`єкта нерухового майна від 11.08.2021 р., виданий директором КП ЛОР «Червоноградське МБТІ», проте такий не відповідає вимогам Додатку 2 до Інструкції щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, так як не вказана вартість частки нерухомого майна, не зазначено інформації про правовий режим земельної ділянки, тому на підтвердження допустимості вказаного доказу суду слід надати підтвердження того, що Червоноградське МБТІ має право як суб`єкт господарювання, який здійснює технічну інвентаризацію об`єктів нерухомого майна надавати Висновок щодо технічної можливості виділу в натурі частки з об`єкта нерухомого майна.

Позивачем долучено до матеріалів позовної заяви витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно від 05.02.2008 р., з якого видно, що вказаний витяг надано для застави спірної частки будівлі, проте для правильного вирішення справи та кола осіб, права яких порушуються до матеріалів позовної заяви слід додати інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно на спірний об`єкт нерухомості, який є предметом позову, крім того позивач не порушує право користування земельною ділянкою, на якій розташований об`єкт нерухомості, та не надає суду інформації про власника вказаної земельної ділянки.

Згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно із ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З огляду на те, що позовну заяву подано без додержання вимоги, закріпленої у пункті 3, 4, 5, 9 частини третьої статті 175 ЦПК України, то таку заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вищезазначених недоліків.

Керуючись статтями 175, 185, 260 ЦПК України, суддя,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача: ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Товариства з обмеженою відповідальністю Мале підприємство «Олеся», Господарського товариства з обмеженою відповідальністю «Роксоляна» про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності залишити без руху.

Надати позивачу строк п`ять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) встановлений строк може бути продовжено судом за заявою позивача, поданою до його закінчення, якщо неможливість усунення недоліку у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://rh.lv.court.gov.ua/sud1317/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяО. П. Патинок