Новосанжарський районний суд Полтавської області
Справа № 542/564/19
Провадження № 4-с/542/2/21
У Х В А Л А

Іменем України

07 вересня 2021 року смт Нові Санжари

Новосанжарський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді Шарової-Айдаєвої О.О.,

за участю:

секретаря судового засідання Рибки Ю.О.,

заявника (боржника) ОСОБА_1 ,

представника заявника ОСОБА_2 ,

державного виконавця Задорожнього С.Ю.,

заінтересованої особи (стягувача) ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому засіданні в залі суду в смт Нові Санжари скаргу ОСОБА_1 про визнання неправомірними дій державного виконавця Новосанжарського районного відділу Державної виконавчої служби Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) Задорожнього С.Ю. у виконавчому провадженні № 63927449,

ВСТАНОВИВ:

10 серпня 2021 року до Новосанжарського районного суду Полтавської області надійшла скарга ОСОБА_1 (надалі також заявник, ОСОБА_1 ) на дії державного виконавця Новосанжарського районного відділу Державної виконавчої служби Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) Задорожнього С.Ю. (надалі також державний виконавець Новосанжарського ВДВС ПСМУМЮ (м. Суми)) у виконавчому провадженні № 63927449.

За змістом скарги ОСОБА_1 просив поновити строк для звернення зі скаргою на неправомірні дії державного виконавця; а також просив визнати неправомірними дії державного виконавця Новосанжарського районного відділу Державної виконавчої служби Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) Задорожнього С.Ю. у виконавчому провадженні № 63927449 від 15.12.2020 в частині визначення вартості майна відповідно до звітів про оцінку майна від 17.06.2021, проведених Приватним підприємством «Центр незалежної оцінки та експертизи», та визнати вказаний звіт про оцінку майна таким, що не підлягає застосуванню в межах процедури виконавчого провадження № 63927449.

Рух справи

Ухвалою суду від 11 серпня 2021 року вказана скарга була залишена без руху, заявнику надавався строк для усунення зазначених недоліків.

26 серпня 2021 року ОСОБА_1 у встановлений судом строк до суду була надана скарга із зазначенням всіх учасників розгляду справи, копії скарги та додані до неї документи відповідно до кількості учасників розгляду скарги, а також докази на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду із вказаною скаргою.

Ухвалою суду від 26 серпня 2021 року поновлено заявнику строк на звернення до суду із відповідною скаргою, відкрито провадження у справі за скаргою ОСОБА_1 , призначено скаргу до розгляду, вирішено судове засідання провести в режимі відеоконференції за участю заявника між Новосанжарським районним судом Полтавської області та Державною установою «Крюківська виправна колонія (№29)».

Аргументи учасників справи

Скарга мотивована тим, що на виконанні у державного виконавця Новосанжарського районного відділу Державної виконавчої служби Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) Задорожнього С.Ю. знаходиться виконавче провадження № 63927449 з примусового виконання виконавчого листа № 542/564/19, виданого 15 грудня 2020 року Новосанжарським районним судом Полтавської області про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 400 000 грн моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушення.

17 червня 2021 року суб`єктом оціночної діяльності ПП «Центр незалежної оцінки та експертизи» на замовлення державного виконавця Новосанжарського районного відділу Державної виконавчої служби Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) Задорожнього С.Ю. проведено оцінку садибного (індивідуального) житлового будинку, загальною площею 67,7 кв. м., житловою площею 39,3 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства, площею 0,265 га, за адресою: АДРЕСА_1 ; земельною ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд площею 0,1134 га, за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідно до звіту про незалежну оцінку вартості від 17.06.2021 вартість об`єктів оцінки визначено у сумі 179 500 грн. Зі змістом цього звіту боржник ознайомився 06 липня 2021 року.

У своїй скарзі заявник зазначив, що оцінка, яка проведена суб`єктом оціночної діяльності ПП «Центр незалежної оцінки та експертизи» щодо об`єктів оцінки, є заниженою, звіт про оцінку майна від 17 червня 2021 року є таким, що не відповідає реальній вартості об`єкта оцінки, а рішення державного виконавця щодо визначення вартості (оцінки) об`єкта оцінки - неправомірним.

Зокрема, ОСОБА_1 вказано, що суб`єктом оціночної діяльності не дотримано вимог стандартів і правил при проведенні оцінки об`єктів, зокрема, зазначено, що доступу представника суб`єкта оціночної діяльності до майна ОСОБА_1 та його безпосереднього ознайомлення з об`єктами оцінки не проводилось, як не проводився і огляд приміщення житлового будинку на наявність в ньому ремонту та іншого оздоблення. Вказане призвело до суттєвого заниження вартості об`єктів оцінки. Акцентовано увагу на тому, що ані у подвір`я вказаного домогосподарства, ані у самий житловий будинок як державний виконавець, так і суб`єкт оціночної діяльності не заходив.

На підставі вказаного ОСОБА_1 просив суд визнати неправомірними дії державного виконавця Новосанжарського ВДВС ПСМУМЮ (м. Суми) в частині визначення вартості майна відповідно до звітів про оцінку майна від 17.06.2021 та визнати вказаний звіт таким, що не підлягає застосуванню в межах процедури виконавчого провадження.

06 вересня 2021 року від державного виконавця Новосанжарського ВДВС ПСМУМЮ (м. Суми) надійшли заперечення на скаргу, за змістом яких останній просив відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_1 .

Зокрема, державним виконавцем вказано, що під час здійснення виконавчих дій з примусового виконання виконавчого листа № 542/564/19, виданого 15 грудня 2020 року Новосанжарським районним судом Полтавської області про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 400 000 грн моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушення, незалежним суб`єктом оціночної діяльності виготовлено звіт про оцінку майна боржника № 530 від 17.06.2021. Зазначено, що незалежний суб`єкт оціночної діяльності ознайомився з майном боржника, що підтверджують наявні у звіті про оцінку майна фотографічні знімки. Державним виконавцем акцентовано увагу на тому, що боржник не надав документи на підтвердження вищої вартості належного йому нерухомого майна, ним не визначена вартість відповідного майна. Вказано, що скаржником не надано доказів допущення державним виконавцем протиправних дій та порушення вимог чинного законодавства під час здійснення виконавчого провадження.

В судове засідання, призначене на 06 вересня 2021 року, з`явився в режимі відеоконференції заявник ОСОБА_1 , який підтримав свою скаргу.

Представник ОСОБА_1 у судовому засіданні також підтримав скаргу, просив її задовольнити, навів обґрунтування, що є аналогічними тим, які викладені у скарзі.

Державний виконавець у судовому засіданні 06 вересня 2021 року проти задоволення скарги в судовому засіданні заперечував з підстав, викладених у наданих до суду запереченнях.

Стягувач у виконавчому провадженні ОСОБА_3 просив також відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_4 .

Суд, заслухавши пояснення заявника та його представника, а також пояснення державного виконавця та стягувача у судовому засіданні 06 вересня 2021 року, дослідивши матеріали справи та матеріали виконавчого провадження, які надавались державним виконавцем для огляду в судове засідання, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги скарги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступне.

Обставини справи, встановлені судом

Судом встановлено, що 15 грудня 2020 року Новосанжарським районним судом Полтавської області на виконання рішення від 01 вересня 2020 року у справі № 542/564/19 видано виконавчий лист про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 моральної шкоди в сумі 400 000 грн.

15 грудня 2020 року державним виконавцем Новосанжарського районного ВДВС ПСМУМЮ (м. Суми) відкрито виконавче провадження № 63927449 з примусового виконання вищевказаного виконавчого листа.

Державним виконавцем вживались заходи з метою виявлення рухомого та нерухомого майна, належного боржнику на праві власності, в результаті чого встановлено, що ОСОБА_1 на праві власності належать: садибний (індивідуальний) житловий будинок, загальною площею 67,7 кв. м., житловою площею 39,3 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , а також земельні ділянки для ведення особистого селянського господарства, площею 0,265 га, та для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд площею 0,1134 га, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

12 квітня 2021 року державним виконавцем винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника щодо вказаного майна.

Своєю постановою від 20 квітня 2021 року про призначення суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні держаний виконавець призначив Приватне підприємство «Центр незалежної оцінки та експертизи» визначити вартість майна, а саме: вказаних вище житлового будинку та земельних ділянок.

Відповідно до звіту про оцінку майна № 530 від 17 червня 2021 року Приватним підприємством «Центр незалежної оцінки та експертизи» було оцінено садибний (індивідуальний) житловий будинок, загальною площею 67,7 кв. м., житловою площею 39,3 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , на суму 47 000 грн, а також земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства, площею 0,2656 га на суму 50 900 грн, та земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд площею 0,1134 га, на суму 81 600 грн.

Отримавши вказаний висновок про вартість майна від 17 червня 2021 року, державний виконавець направив учасникам виконавчого провадження повідомлення виконавця, в якому вказав вартість майна ОСОБА_1 , що у загальній сумі становила 179 500 грн.

Вважаючи дії державного виконавця в частині визначення вартості майна відповідно до звіту про оцінку майна від 17 червня 2021 року протиправними, ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаною скаргою.

Надаючи оцінку скарзі та доводам учасників справи, суд виходить з наступного.

Норми права, які підлягають застосуванню

Статтею 447 ЦПК України передбачено, що сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

У статті 1 Закону України «Про виконавче провадження» зазначено, що виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, зазначених у цьому Законі, спрямованих на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Згідно зі статтею 57 Закону України «Про виконавче провадження», визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження.

У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника.

Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна.

У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна.

Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання.

У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна.

Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.

Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом.

Звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні є дійсним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно.

Якщо строк дійсності звіту про оцінку майна закінчився після передачі майна на реалізацію, повторна оцінка такого майна не проводиться.

Зі змісту Закону України «Про виконавче провадження» убачається, що виконавець не наділений повноваженням ставити під сумнів об`єктивність проведеної оцінки, або проводити оцінку нерухомого майна на власний розсуд, а зобов`язаний лише залучити експерта до участі у виконавчому провадженні та повідомити сторонам результати визначення вартості майна.

Отже, визначення вартості майна боржника є процесуальною дією виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності - здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду. Тому оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців.

Наведене узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду у постанові від 20.03.2019 у справі № 821/197/18/4440/16, від 12.06.2019 у справі № 308/12150/16-ц.

Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів визначені у Законі України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Згідно із частиною четвертою статті 3 зазначеного Закону процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлено у статті 12 цього Закону.

Підставою для проведення оцінки майна є, зокрема, договір між суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання та замовником оцінки, який укладається в письмовій формі та може бути двостороннім або багатостороннім (частина перша статті 10, частина перша статті 11 Закону України Законі України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

У частині першій статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» встановлено, що звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Відповідно до статті 3 зазначеного Закону, оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами з оцінки майна, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно із частиною 6 статті 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», положення (національні стандарти) оцінки майна є обов`язковими до виконання суб`єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення.

Національний стандарт № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджений постановою Кабінету міністрів України від 10 вересня 2003 року № 1440 (далі - Національний стандарт № 1) є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна. Поняття, що вживаються у цьому стандарті, використовуються в інших національних стандартах.

Національний стандарт № 2 «Оцінка нерухомого майна», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2004 року № 1442 (далі - Національний стандарт № 2), також є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки нерухомого майна (нерухомості) суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна та проводять державну експертизу звітів з експертної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності у разі їх продажу.

Отже, оцінка нерухомого майна має здійснюватися відповідно до Національного стандарту № 2 з урахуванням вимог Національного стандарту № 1, яким визначено загальні засади процедури оцінювання.

Згідно з положеннями пункту 50 Національного стандарту № 1 проведенню незалежної оцінки майна передує підготовчий етап, на якому здійснюється, зокрема, ознайомлення з об`єктом оцінки.

Відповідно до пункту 51 Національного стандарту № 1, незалежна оцінка майна проводиться у такій послідовності: укладення договору на проведення оцінки, ознайомлення з об`єктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки; ідентифікація об`єкта оцінки та пов`язаних з ним прав, аналіз можливих обмежень та застережень, які можуть супроводжувати процедуру проведення оцінки та використання її результатів; вибір необхідних методичних підходів, методів та оціночних процедур, що найбільш повно відповідають меті оцінки та обраній базі, визначеним у договорі на проведення оцінки, та їх застосування; узгодження результатів оцінки, отриманих із застосуванням різних методичних підходів; складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість об`єкта оцінки на дату оцінки; доопрацювання (актуалізація) звіту та висновку про вартість об`єкта оцінки на нову дату (у разі потреби).

Згідно з пунктами 15, 16 Національного стандарту № 1 методи проведення оцінки, що застосовуються під час визначення ринкової вартості об`єкта оцінки у разі використання порівняльного підходу, повинні ґрунтуватися на результатах аналізу цін продажу (пропонування) на подібне майно. Визначення ринкової вартості об`єкта оцінки за допомогою порівняльного підходу ґрунтується на інформації про ціни продажу (пропонування) подібного майна, достовірність якої не викликає сумнівів в оцінювача. У разі відсутності або недостатності зазначеної інформації у звіті про оцінку майна зазначається, якою мірою це вплинуло на достовірність висновку про ринкову вартість об`єкта оцінки.

Відповідно до пункту 52 Національного стандарту № 1, оцінювач самостійно здійснює пошук інформаційних джерел (за винятком документів, надання яких повинен забезпечити замовник оцінки згідно з договором), їх аналіз та виклад обґрунтованих висновків. При цьому оцінювач повинен проаналізувати всі інформаційні джерела, пов`язані з об`єктом оцінки, тенденції на ринку подібного майна, інформацію про угоди щодо подібного майна, які використовуються у разі застосування порівняльного підходу, та іншу істотну інформацію. У разі неповноти зазначеної інформації або відсутності її взагалі у звіті про оцінку майна зазначається негативний вплив цього факту на результати оцінки.

Зібрані оцінювачем вихідні дані та інша інформація повинні відображатися у звіті про оцінку майна з посиланням на джерело їх отримання та у додатках до нього із забезпеченням режиму конфіденційності згідно з умовами договору на проведення оцінки майна та з дотриманням вимог законодавства (пункт 54 Національного стандарту № 1).

За змістом пункту 56 Національного стандарту № 1, звіт про оцінку майна може складатися у повній чи у стислій формі. Звіт про оцінку майна, що складається у повній формі, повинен містити: опис об`єкта оцінки, який дає змогу його ідентифікувати; письмову заяву оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації, особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду - відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки), дотримання національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення, інші заяви, що є важливими для підтвердження достовірності та об`єктивності оцінки майна і висновку про його вартість.

Згідно з частиною першою статті 11 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб`єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці на законних підставах, отримання ним необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення його оцінки.

Висновки щодо правозастосування

Зважаючи на викладене, судом встановлено, що у даному випадку боржник оскаржує оцінку майна в порядку оскарження рішень та дій виконавця.

Надаючи оцінку діям виконавця під час визначення вартості майна та суб`єкта оціночної діяльності, суд виходить, з дослідження процедури оцінки, а саме: з того, що підготовці та проведенню незалежної експертизи майна передує ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього.

З матеріалів справи та досліджених матеріалів виконавчого провадження встановлено, і це не заперечувалось державним виконавцем в судовому засіданні, що ані державним виконавцем, ані суб`єктом оціночної діяльності фактичного допуску до майна боржника домогосподарства за адресою: АДРЕСА_1 здійснено не було. Огляд житлового будинку з середини не проводився.

Єдиним чим обмежився державний виконавець, це фотографуванням з вулиці, за огорожею, загального вигляду будинку та господарських споруд.

Вказані фотографії, копії яких долучені до матеріалів справи, також були використані й суб`єктом оціночної діяльності під час виготовлення звіту про оцінку майна № 530 від 17 червня 2021 року.

Отже, особистого огляду оцінюваного майна не було здійснено.

В матеріалах справи відсутні будь-які докази, які б підтверджували факт доступу представника суб`єкта оціночної діяльності до майна боржника та його безпосереднє ознайомлення з об`єктами оцінку, як житлового будинку, так і земельних ділянок.

Крім цього, у судовому засіданні повідомлено державним виконавцем, що він не звертався до боржника з метою доступу до його майна для проведення оцінки, матеріали виконавчого провадження не містять також і відомостей про те, чи звертався представник суб`єкта оціночної діяльності до державного виконавця з метою забезпечення його доступу до майна боржника, що підлягало оцінці.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про те, що експертна оцінка спірного нерухомого майна була проведена з порушенням норм чинного законодавства, оскільки суб`єкт оціночної діяльності не здійснював повного огляду нерухомого майна, зокрема його внутрішнього огляду, що могло вплинути на визначення вартості оцінюваного майна та, в подальшому може призвести до реалізації описаного та арештованого нерухомого майна за заниженою ціною.

У матеріалах справи немає доказів того, що виконавець чи оцінювач зверталися до боржника з вимогою забезпечити доступ оцінювача до об`єктів для їх об`єктивної оцінки.

Таким чином, суд констатує, що під час проведення оцінки майна в межах виконавчого провадження державним виконавцем було порушено положення Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», Національного стандарту № 2 з урахуванням вимог Національного стандарту № 1, що є підставою для визнання такої оцінки майна недійсною.

Відповідних висновків також дійшов Верховний Суд у своїй постанові від 10 серпня 2021 року у справі № 461/4240/17.

Отже, скарга ОСОБА_1 є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Розподіл судових витрат

Перелік позовних заяв (заяв, скарг, дій), за подання яких до суду або за вчинення яких судом встановлено ставки судового збору, міститься у пунктах 1, 4 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» і за своїм змістом є вичерпним.

Отже, справляння судового збору з інших позовних заяв (заяв, скарг), що подаються до суду, не зазначених у частині 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», не передбачено, наприклад, за подання скарг на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби.

Таким чином, підстави для стягнення судового збору відсутні.

На підставі викладеного, керуючись статтями 263, 268, 449, 450, 451 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Задовольнити скаргу ОСОБА_1 про визнання неправомірними дій державного виконавця Новосанжарського районного відділу Державної виконавчої служби Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) Задорожнього С.Ю. у виконавчому провадженні № 63927449, в частині визначення вартості майна відповідно до звіту про оцінку майна № 530 від 17 червня 2021 року, проведену Приватним підприємством «Центр незалежної оцінки та експертизи».

Визнати звіт про оцінку майна № 530 від 17 червня 2021 року, що проведена Приватним підприємством «Центр незалежної оцінки та експертизи» таким, що не підлягає застосуванню в межах процедури виконавчого провадження № 63927449.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Полтавського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення виготовлено 09 вересня 2021 року.

Учасники справи:

заявник (боржник) ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рнокпп: НОМЕР_1 , відбуває покарання в Державній установі "Крюківська виправна колонія (№ 29)", вул. Миру, 4, с. Божківське, Полтавський район, Полтавська область, 38734;

представника заявника адвокат Веретельник Олег Іванович, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю від 27 грудня 2007 року № 568;

державний виконавець Новосанжарського районного відділу Державної виконавчої служби Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) Задорожній Сергій Юрійович, вул. Першотравнева, б. 3, смт Нові Санжари, Полтавська область, 39300;

заінтересована особа (стягувач) ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , рнокпп: НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 .

Суддя О.О. Шарова-Айдаєва