Провадження №2/369/5340/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.09.2021 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі судді Янченка А.В., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Безпалюк Наталії Володимирівни про виправлення описки в ухвалі Києво-Святошинського районного суду Київській області від 01.09.2021 року у справі № 369/11910/21, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01.09.2021 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та звернення стягнення на майно боржника задоволено.

07.09.2021 до суду надійшла заява представника позивача про виправлення описки, в якій вона просила суд виправити описку в ухвалі Києво-Святошинського районного суду Київської області від 03.09.2021 у справі № 369/11910/21, вказавши по всьому тексту ухвали замість невірно вказаної назви вулиці, на якій розташований житловий будинок АДРЕСА_1 , а також замість невірно вказаного реєстраційного номеру цього об?єкта нерухомого майна «1» правильний номер «01».

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Згідно з ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова, тощо) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права.

Судом встановлено, що, дійсно, правильна назва вулиці, де знаходиться обтяжений будинок « ОСОБА_3 », а не « ОСОБА_4 », а реєстраційний номер цього об?єкта нерухомого майна «01», а не «1», тому заява представника позивача про виправлення описки підлягає задоволенню.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 269, 353, 354 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Безпалюк Наталії Володимирівни про виправлення описки в ухвалі Києво-Святошинського районного суду Київській області від 01.09.2021 року у справі № 369/11910/21 задовольнити.

Виправити допущені в ухвалі Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01.09.2021 року у справі № 369/11910/21 описки, зазначивши в описовій та резолютивній частинах її тексту замість невірно вказаної назви вулиці, на якій розташований житловий будинок АДРЕСА_1 , а також замість невірно вказаного реєстраційного номеру цього об?єкта нерухомого майна «1» правильний номер «01».

Копію ухвали направити учасникам справи, яким направлялась копія ухвали від 01.09.2021 року.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали.

Ухвала набирає законної сили в порядку встановленому ч. 2 ст. 261 ЦПК України.

Суддя А.В. Янченко