ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.Києва
Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

/про залишення заяви без руху/

"08" вересня 2021 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Цимбал І.К. вирішуючи питання про прийняття позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про виділ реальної частки домоволодіння, що є у спільній частковій власності, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про виділ реальної частки домоволодіння, що є у спільній частковій власності.

Однак, дана заява не відповідає вимогам ч. 3 ст. 175, ч. 4 ст. 177 ЦПК України, а саме: не зазначена ціна позову, що робить неможливим визначити суму сплату судового збору, яка має бути сплачена позивачем ЦПК України та до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, позивачем в позовній заяві зазначено, що позов немайнового характеру, проте даний спір відноситься до категорії спорів майнового характеру. Згідно з роз`ясненнями, наданими пленумом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пункті 15 постанови від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (із змінами і доповненнями, внесеними постановою пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 25 вересня 2015 року № 10), пунктами 1 і 2 частини першої статті 80 (ст. 176) ЦПК України передбачено визначення ціни позову у позовах про стягнення грошових коштів та про визнання права власності на майно або витребування майна. Відповідні позовні заяви мають майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір».

До позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці (наприклад, якщо позовну заяву про визнання договору (правочину) недійсним подано без вимоги застосування наслідків, передбачених статтею 216 ЦК України). За подання до суду таких заяв сплачується судовий збір згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір».

Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-6, який набрав чинності з 01.11.2011 року, зі змінами та доповненнями від 01.01.2021 року, визначено правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до ч. 2 п. 1.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подачу до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати - 908 грн. та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати - 11 350 грн.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Тобто, позивачу необхідно визначити ціну позову та сплатити судовий збір за кожну вимогу немайнового характеру в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908 грн.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Вище викладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам стст. 175, 177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку на їх усунення.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про виділ реальної частки домоволодіння, що є у спільній частковій власності - залишити без руху надавши позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І.К. Цимбал