Провадження № 2/752/5323/21
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

07 вересня 2021 року суддя Голосіївського районного суду міста Києва Кахно І. А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Вусо» про визнання договору факторингу недійсним,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до Дзержинського районного суду міста Харкова з позовом до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Вусо» про визнання договору факторингу недійсним.

Ухвалою Дзержинського районного суду міста Харкова від 30 грудня 2020 року справу № 638/18156/20 передано за підсудністю до Голосіївського районного суду міста Києва.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11 лютого 2021 року цивільну справу № 638/18156/20 передано головуючому судді Кахно І. А.

Частиною першою статті 32 ЦПК України передбачено, що спори між судами про підсудність не допускаються.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду міста Києва від 16 лютого 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, позивачу надано строк на усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Підставою для постановлення ухвали та залишення позовної заяви без руху була невідповідність позовної заяви вимогам статей 175, 177 ЦПК України, зокрема, у позові відсутній попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи (пункт 9 частина третя статті 175 ЦПК України); відсутнє підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (пункт 10 частина третя статті 175 ЦПК України); не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (пункт 8 частина третя статті 175 ЦПК України). Позовна заява, яка надійшла до суду, не містить даних про ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Вусо» ).

Обов`язок зазначати всі дані сторін покладений на позивача для забезпечення можливості повідомлення сторін про пред`явлений позов та направлення їм копії позовної заяви з додатками.

У зв`язку з викладеним, позивачу необхідно було подати уточнену редакцію позовної заяви, з дотриманням вимог зазначених у вказаній ухвалі суду, у відповідній кількості примірників до кількісного складу учасників процесу (частина перша статті 177 ЦПК України).

На адресу Голосіївського районного суду міста Києва повернуто рекомендований лист без вручення адресату ухвали суду від 16 лютого 2021 року з відміткою поштового штампу «за закінченням терміну зберігання».

Положеннями пункту 3 частини 8 статті 128 ЦПК України врегульовано, що днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

У разі, якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі (постанови Верховного Суду від 14 серпня 2020 року та від 13 січня 2020 року).

Голосіївським районним судом міста Києва ухвала про залишення позовної заяви без руху була надіслана за адресою, вказаною позивачем при зверненні з позовом до суду, а тому повернення конверту з відміткою «за закінченням терміну зберігання» слід розцінювати врученням поштового повідомлення.

Станом на 07 вересня 2021 року позивачем не виконано ухвалу суду від 16 лютого 2021 року; до суду не подано будь-яких заяв чи клопотань про продовження строку для усунення вказаних недоліків.

Згідно з частиною третьою статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки вимоги ухвали від 16 лютого 2021 року про залишення позовної заяви без руху позивачем не виконано, для виконання було достатньо часу, наслідки невиконання вимог ухвали були роз`яснені, то відповідно до вимог частини третьої статті 185 ЦПК України, позовну заяву ОСОБА_1 необхідно визнати неподаною та повернути позивачу.

Керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Вусо» про визнання договору факторингу недійсним, визнати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду або через Голосіївський районний суд міста Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І. А. Кахно