Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"01" вересня 2021 р. Справа № 608/329/21

Номер провадження2/608/251/2021

Чортківський районний суд Тернопільської області в складі:

головуючого суду судді Парфенюка В. І.

з участю секретаря Южди Л.С.

позивачки ОСОБА_1

представника позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 -- адвоката Теслі П. О.

представника відповідача ОСОБА_3 -- адвоката Дядика Я.Б.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в місті Чорткові справу цивільного судочинства за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третьої особи приватного нотаріуса Чортківського районного нотаріального округу Усик Галини Ярославівни про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

В лютому 2021 року позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися в суд з позовом до ОСОБА_3 , третьої особи приватного нотаріуса Чортківського районного нотаріального округу Усик Г. Я. про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

В позовній заяві позивачі вказали, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , який був чоловіком ОСОБА_1 та батьком ОСОБА_2 . Після його смерті приватним нотаріусом Усик Г. Я. за заявою про прийняття спадщини спадкоємця 11 квітня 2018 року заведена спадкова справа № 113/2018, до якої додано заяву батька спадкодавця ОСОБА_5 про відмову від прийняття спадщини. До складу спадщини входить 1/3 частина квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 51,6 кв. м, житловою площею 33,0 кв. м.

В лютому 2021 року ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Усик Г. Я. із заявою про прийняття спадщини після смерті свого чоловіка. Однак, своїм листом № 92/02-14 від 8 лютого 2021 року нотаріус зазначила, що згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від «11» квітня 2018 року за № 51537649 заповітів від імені спадкодавця немає. Згідно довідки відділу з питань державної реєстрації Чортківської міської ради від "11" квітня 2018 року за № 997 на день смерті спадкодавець був зареєстрований за вказаною вище адресою один. До цієї спадкової справи долучено рішення Чортківського районного суду Тернопільської області від "13" березня 2020 року, справа №608/331/20, номер провадження 2/608/228/2020, згідно якого за спадкоємцем, який прийняв спадщину після смерті " ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , визнано право власності на належне спадкодавцю майно. Також нотаріусом зазначено, що позивачами пропущено строк на подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця, та роз`яснено право звернутися до суду із позовом про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 вказують, що пропустили шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, так як ОСОБА_1 перебувала з 2008 року по 2019 рік за межами України, згодом захворіла на онкологічне захворювання, лікувалася з цього приводу та проходила реабілітацію, а ОСОБА_2 перебувала за межами України з 28 вересня 2012 року до 2021 року. Також на території України був встановлений карантин та запроваджені обмежувальні заходи. Враховуючи наведені обставини, позивачі просять визначити їм додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті чоловіка та батька строком три місяці з часу набрання рішенням законної сили, а також стягнути з відповідача витрати по сплаті судового збору.

В березні 2021 року представник відповідача ОСОБА_3 - адвокат Дядик Я. Б. подав відзив на позов, в якому вказав, що звертаючись до суду із даним позовом, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини позивачі вказували на своє тривале проживання за межами України, а ОСОБА_1 , окрім того, також вказувала на тривале лікування і реабілітацію та обмеження, що були запроваджені через поширення пандемії коронавірусу. Однак, з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 в`їхала на територію України 15.04.2019 року, в період з березня 2019 року вона неодноразово відвідувала лікувальні заклади в Англії, а також консульські установи України в Англії з метою одержання Посвідчення особи на повернення в Україну. В подальшому ОСОБА_1 неодноразово перебувала на лікуванні в м. Тернопіль, яке тривало до вересня 2019 року. Таким чином, з поданих доказів не вбачається, що вона в період з 19.11.2017 року по 21.05.2018 року перебувала за межами України та протягом даного часу постійно перебувала на лікуванні та була обмежена в пересуванні та фізичній неспроможності вчинити дії щодо прийняття спадщини. З поданих документів навпаки вбачається, що ОСОБА_1 мала можливість звернутись в консульські установи України для отримання документів на повернення в Україну, неодноразово відвідувала лікувальні заклади Англії з метою обстеження, а тому могла вчинити всі необхідні дії щодо прийняття спадщини після смерті чоловіка ОСОБА_4 . Що стосується обмежень запроваджених через поширення пандемії коронавірусу, вказана обставина не заслуговує на увагу, так як дані обмеження були запроваджені з березня 2020 року і не тривали постійно. Щодо поважності причин пропуску строку позивачкою ОСОБА_6 , 09.07.2013 року вона в`їхала на територію Республіки Польща, а 16.11.2020 року отримала паспорт громадянина України для виїзду за кордон в консульській установі України в Англії, що спростовує її доводи щодо неможливості вчинення дій щодо прийняття спадщини після смерті її батька.

Порядком вчинення нотаріальних дій, затвердженим Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5 передбачено, що спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів. З правового аналізу Порядку вбачається, що для заведення спадкової справи та щоб не пропустити строки для прийняття спадщини, спадкоємцю достатньо надіслати на адресу нотаріуса заяву в довільній формі про прийняття спадщини. Доказів, що позивачі не мали такої можливості впродовж шести місяців це зробити після смерті спадкодавця, суду не надано. Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях неодноразово порушував питання про те, що суд не може безпідставно поновити строк, оскільки це порушує гарантоване право на справедливий суд, а поновлення строків може бути виправданим, якщо пропуск строку є поважний, об`єктивно незалежний від волі та поведінки особи, яка звертається з відповідною заявою. Так, в рішенні ЄСПЛ «Пономарьов проти України» Суд визначив, що вирішення питання щодо поновлення строку перебуває в межах дискреційних повноважень суду, однак такі повноваження не є необмеженими. В рішенні ЄСПЛ «Устименко проти України» Судом було наголошено на тому, що безпідставне поновлення строків Судом є протиправним, порушує принцип юридичної визначеності та право на справедливий суд (ст. 6 Конвенції ООН «Про захист прав людини та основоположних свобод»). Враховуючи наведене, представник відповідача просить відмовити у позові повністю.

В квітні 2021 року представник позивачів Тесля П. О. подав відповідь на відзив, в якій вказує, що у позивачів були поважні причини пропуску строку на прийняття спадщини. Також їм не було відомо про наявність у померлого ОСОБА_4 на день його смерті спадкового майна, а саме: 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 , оскільки вони тривалий час проживали окремо з причин незалежних від них, хоча були разом зареєстровані до грудня 2009 року. Заочним рішенням Чортківського районного суду від 07 грудня 2009 року у справі № 2-1133/09 за позовом ОСОБА_8 до них як відповідачів за участю третіх осіб без самостійних вимог ОСОБА_4 та ОСОБА_9 визнано ОСОБА_1 такою, що втратила право на користування житлом за вказаною адресою. ОСОБА_2 фактично примусили знятися із реєстрації добровільно також в 2009 році. Як раз у вказаному рішенні суду зазначено, що позивачі не є власником квартири, а є квартиронаймачами комунальної квартири АДРЕСА_1 . Із вказаного рішення суду позивачам стало відомо, що після зняття їх з реєстрації квартира була приватизована в рівних частках на ОСОБА_8 , ОСОБА_4 та ОСОБА_9 . Тому фактично їх позбавили права отримати частку у майні в порядку приватизації квартири.

Крім того, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ставлять під сумнів належне виконання спадкоємцем ОСОБА_3 своїх обов`язків повідомити приватного нотаріуса Усик Г.Я. про наявність інших спадкоємців за законом, крім нього одного. Також вони ставлять під сумнів причини, якими керувався нотаріус коли відмовляв ОСОБА_3 у видачі свідоцтва про право на спадщину та рекомендував йому звернутися до суду із вказаним позовом. Їм невідомо чи виконав приватний нотаріус свій обов`язок у визначенні кола спадкоємців після смерті ОСОБА_4 та чи вжив він заходів по розшуку та належному повідомленні усіх спадкоємців, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі як того вимагає Закон. Представник позивачів просить позовні вимоги задовольнити повністю.

Ухвалою Чортківського районного суду Тернопілсьької області від 26 квітня 2021 року задоволено клопотання представника позивачів про витребування із Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України інформацію наступного змісту: дати перетину ОСОБА_1 державного кордону України, починаючи з 1 січня 2009 року; дати перетину ОСОБА_2 державного кордону України, починаючи з 1 січня 2009 року.

Також ухвалою суду від 26 квітня 2021 року задоволено клопотання представника позивачів про витребування від приватного нотаріуса Чортківського районного нотаріального округу Усик Г. Я. спадкової справи, що заведена після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно ухвали суду від 26 квітня 2021 року закрито підготовче судове засідання і справу призначено до судового розгляду.

В судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 та представник позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 -- адвокат Тесля П. О. позовні вимоги підтримують, просять задовольнити з мотивів, викладених у позовній заяві та відповіді на відзив.

Представник відповідача ОСОБА_3 -- адвокат Дядик Я.Б. позовні вимоги заперечує, просить відмовити у їх задоволенні, посилаючись на обставини, викладені у відзиві на позов.

Суд, вислухавши пояснення позивачки, представників позивачів та відповідача, дослідивши письмові докази в справі, приходить до висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають з таких мотивів.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Нові Петрівці Вишгородського району Київської області помер чоловік ОСОБА_1 та батько ОСОБА_2 - ОСОБА_4 , про що складено відповідний актовий запис № 257, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим повторно Чортківським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) 27 січня 2021 року.

Після його смерті відкрилася спадщина на його майно, а саме: на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 .

Згідно листа приватного нотаріуса Чортківського районного нотаріального округу Усик Г. Я. № 72/02-14 від 08.02.2021 року, вбачається, що нотаріус рекомендувала позивачці ОСОБА_1 звернутися до суду, оскільки спадщину прийнято та оформлено іншим спадкоємцем. В листі також зазначено, що згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від «11» квітня 2018 року за № 51537649 заповітів від імені спадкодавця немає. Згідно довідки відділу з питань державної реєстрації Чортківської міської ради від "11" квітня 2018 року за № 997 на день смерті спадкодавець був зареєстрований один.

11 квітня 2018 року за заявою про прийняття спадщини ОСОБА_3 приватним нотаріусом Чортківського районного нотаріального округу Усик Г. Я. заведена спадкова справа № 113/2018, до якої додано заяву батька спадкодавця ОСОБА_5 про відмову від прийняття спадщини.

Рішенням Чортківського районного суду Тернопільської області від 13 березня 2020 року задоволено позов ОСОБА_3 , визнано за ним в порядку спадкування за законом право власності на спадкове майно, а саме: на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 (опис об`єкта: квартира АДРЕСА_2 загальною площею 51,6 кв. м; житловою площею 33,0 кв. м; складається з: 3-1 коридора площею 4,2 кв. м, 3-2 кладова площею 1,4 кв. м, 3-3 кухня площею 11,8 кв. м, 3-4 кімната площею 12,5 кв. м, 3-5 кімната площею 20,5 кв. м, балкон, 30 % площі якого включено в загальну площу квартири і становить 1,2 кв. м. В користуванні підвал «IV» площею 18,0 кв. м), що залишилося після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вказане підтверджується матеріалами спадкової справи № 113/2018, копія якої додана до матеріалів справи.

Вирішуючи позовні вимоги про визначення позивачам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд виходить з наступного.

Відповідно до положень ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (ч.ч. 1, 2 ст. 1223 ЦК України).

Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила вказаної норми Закону про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку.

Згідно постанови Верховоного Суду від 17 червня 2021 року (справа № 588/521/19) судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Звертаючись до суду з цим позовом, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 посилалися як на поважну причину пропуску строку на прийняття спадщини на їхнє тривале проживання за межами України, а саме на території Англії, а також на тривале лікування і реабілітацію, обмеження, що були запроваджені через поширення пандемії коронавірусу.

Факт проживання позивачів за межами України сам по собі не свідчить про наявність об`єктивних, непереборних перешкод для звернення із заявою про прийняття спадщини, оскільки перебування позивачів поза межами України не позбавляло їх можливості подати заяву про прийняття спадщини поштою, як це передбачено пунктом 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, чинної на час відкриття спадщини (постанова Верховного Суду від 12 квітня 2021 року в справі № 589/1863/13-ц).

Крім того, відповідно до ч. 6 ст. 1 Закону України від 02 вересня 1993 року № 3425-XII (із змінами) «Про нотаріат» вчинення нотаріальних дій за кордоном покладається на консульські установи України, а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на дипломатичні представництва України.

Згідно зі ст. 38 цього ж Закону на консульські установи України серед іншого також покладений обов`язок видавати свідоцтва про право на спадщину.

Доказів неможливості з`явитися до консульської установи або до дипломатичного представництва України за кордоном позивачі суду не надали.

З огляду на це, безпідставними є посилання позивачів про те, що проживання спадкоємця за межами України є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Також не є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини тривале лікування і реабілітація, обмеження, що були запроваджені через поширення пандемії коронавірусу, оскільки шестимісячний строк для подання заяви про прийняття закінчився 19 травня 2018 року, а згідно виписок з медичної документації лікування позивачки ОСОБА_1 відбувалося в 2019 році, а обмеження, пов`язані з пандемією коронавірусу, запроваджені в 2020 році.

Таким чином, суд вважає, що зазначені позивачами обставини для надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини не є об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкоджали їм у встановлений законом строк звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у порядку, визначеному статтею 1270 ЦК України.

Відповідно до вимог ст.ст. 12, 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ч. 1 ст. 76 вищезазначеного Кодексу доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 77 цього ж Кодексу належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Згідно ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позивачами ОСОБА_1 , ОСОБА_2 не надано доказів поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, що є підставою для відмови в задоволенні позову.

У відповідності з вимогами ч. 2 ст. 141 ЦПК України судові витрати слід покласти на сторони в розмірах, фактично ними понесених.

Керуючись ст.ст. 1270, 1272 Цивільного кодексу України, ст.ст. 5, 12, 13, 76, 77, 81, 141, 258, 259, 263, 265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

Відмовити за безпідставністю в позові ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , жительки АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце реєстрації АДРЕСА_3 ) до ОСОБА_3 (жителя АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 ), третьої особи: приватного нотаріуса Чортківського районного нотаріального округу Усик Галини Ярославівни, про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Судові витрати покласти на сторони в розмірах фактично ними понесених.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги Тернопільському апеляційному суду через Чортківський районний суд протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дата складання повного судового рішення 11 вересня 2021 року.

Суддя: В. І. Парфенюк