"08" вересня 2021 р. Справа № 363/2048/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2021 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого - судді Котлярової І.Ю.,

за участі секретаря Миколаєнко В.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Вишгороді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного кадастрового реєстратора відділу у Вишгородському районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області Басенко Світлани Василівни, Головного управління Держгеокадастру в Київській області, третя особа: ОСОБА_2 про визнання протиправними дії державного кадастрового реєстратора та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Вишгородського районного суду Київської області Котлярової І.Ю. перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Державного кадастрового реєстратора відділу у Вишгородському районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області Басенко Світлани Василівни, Головного управління Держгеокадастру в Київській області, третя особа: ОСОБА_2 про визнання протиправними дії державного кадастрового реєстратора та зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 10.06.2020 року відкрито провадження по справі та призначено до підготовчого судового засідання на 26.08.2020 року.

Як вбачається з наявного в матеріалах справи зворотного поштового повідомлення про направлення судової повістки - виклику до суду на 26.08.2020 року, адресованого позивачу, за вказаною нею у позовній заяві адресою, було отримано за довіреністю ОСОБА_3 20.07.2020 року, тобто завчасно до підготовчого судового засідання.

10.08.2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про ознайомлення зі справою, з якою як вбачається з відмітки наявної на даній заяві була ознайомлена того ж дня.

18.08.2020 року до суду від позивача надійшла заява, в якій повідомила, що позивачем 17.08.2020 року було розірвано договір з адвокатом по справі ОСОБА_4 та повідомлено, що в подальшому інтереси позивача буде представляти адвокат Новіков Владислав Ігорович.

26.08.2020 року до суду від державного кадастрового реєстратора відділу у Вишгородському районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області Басенко Світлани Василівни надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У визначену судом дату підготовчого судового засідання, а саме 26.08.2020 року сторони не з`явилися, про місце, день та час розгляду справи повідомлялися у визначеному законом порядку про, що свідчать зворотні поштові повідомлення наявні в матеріалах справи. 28.08.2020 року до суду від представника позивача надійшла заява про відкладення розгляду справи призначеного на 26.08.2020 року у зв`язку із перебуванням представника позивача поза межами України.

В подальшому підготовче провадження по справі не закривалося, а лише підготовчі судові засідання, а саме 10.11.2020 року, 27.01.2021 року, 23.03.2021 року, 17.05.2021 року, 30.06.2021 року та 08.09.2021 року відкладалися у зв`язку із неявкою сторін, про місце, день та час розгляду справи повідомлялися у визначеному законом порядку про, що свідчать зворотні поштові повідомлення наявні в матеріалах справи. Заяв про розгляд справи за їх відсутності до суду не надходило, про причини поважності неявки до суду не надали, а лише від третьої особи надійшла заява про відкладення розгляду справи та не проведення судового засідання за її відсутності.

18.05.2021 року та 22.07.2021 року Вишгородським районним судом Київської області на адресу сторін було направлено повідомлення про відкладення чергового підготовчого судового засідання та одночасно роз`яснено вимоги ст. 44 ЦПК України та у разі повторної неявки позивача без поважної причини у підготовче судове засідання, позов може бути залишено без розгляду.

30.06.2021 року підготовче судове засідання хоч і було знято з розгляду у зв`язку із перебування головуючої судді у нарадчій кімнаті по іншій кримінальній справі, однак сторони до суду не з`явилися.

Крім того, судом неодноразово вживалися заходи щодо повідомлення позивача її представників, у тому числі і третьої особи шляхом направлення СМС повідомлень на номери телефонів зазначених позивачем в поданій позовній заяві та заяві адвоката про відкладення підготовчого судового засідання, а також розміщенням оголошення на сайті суду про їх виклик.

Частиною 3 статті 131 ЦПК України передбачено, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з`явились в судове засідання без поважних причин.

Статтею 223 ч.5 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Статтею 257 ч.1 п.3 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Статтею 13 ЦПК України закріплено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбаченому цим Кодексом порядку.

Європейський суд з прав людини враховує принцип рівності перед законом і судом у своїх рішеннях, при тому, що засади рівності і змагальності у судовому процесі виведені ним із принципу верховенства права, якому підпорядкована вся Конвенція, та є складовою права на справедливий суд, гарантованого статтею 6 Конвенції.

Принцип рівності сторін у процесі - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони. (Рішення у справі «Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands» від 27 жовтня 1993 р., заява № 14448/88).

Процесуальний закон не містить вимог про необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути й поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторний характер неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Alimentaria Sanders S.A. v. Spain», заява № 11681/85, Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Необхідно враховувати, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в судовому розгляді, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У пункті 3 частини першої статті 207 ЦПК України 2004 року та пункті 3 частини першої статті 257 ЦПК України слова «може», «має право», «за власної ініціативи» та інші законодавцем не застосовані. Отже, не передбачено можливість інших варіантів дій суду, окрім залишення позовної заяви без розгляду. З огляду на зазначене повноваження суду залишити позов без розгляду не є дискреційним, а відносяться до імперативних.

Залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача є негативним правовим наслідком для позивача у випадку зловживання ним своїми процесуальними правами.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України», заява № 36655/02).

Суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.

Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема, забезпечує захист інтересів відповідача, який вимушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

Згідно з вимогами частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

За змістом п.3 ч.1 ст. 257 та ч. 5 ст. 223 ЦПК України - приписи даних норм процесуального закону є імперативними, тому при наявності сукупності підстав, зазначених у цих нормах (належне повідомлення позивача, повторність неявки, не повідомлення про причини неявки, відсутність заяви про розгляд справи у відсутності позивача), суд зобов`язаний залишити позов без розгляду.

Аналізуючи викладене, суд приходить до висновку, про залишення позовної заяви ОСОБА_1 до Державного кадастрового реєстратора відділу у Вишгородському районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області Басенко Світлани Василівни, Головного управління Держгеокадастру в Київській області, третя особа: ОСОБА_2 про визнання протиправними дії державного кадастрового реєстратора та зобов`язання вчинити дії без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 257, 259, 260, 261,353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного кадастрового реєстратора відділу у Вишгородському районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області Басенко Світлани Василівни, Головного управління Держгеокадастру в Київській області, третя особа: ОСОБА_2 про визнання протиправними дії державного кадастрового реєстратора та зобов`язання вчинити дії залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суду Київської області шляхом подачі в 15-ти денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги.

Суддя: І.Ю. Котлярова