ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 вересня 2021 року

справа № 705/4106/20
провадження № 22-ц/821/1617/21
категорія: на ухвалу

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Василенко Л. І.,

суддів: Карпенко О. В., Нерушак Л. В.,

секретаря - Захарченко А. Д.,

учасники справи:

позивач - товариство з обмеженою відповідальністю «НОР-ЕСТ АГРО»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засідання в м. Черкаси в режимі відеоконференції апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «НОР-ЕСТ АГРО» на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 13 липня 2021 року про призначення судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «НОРТ-ЕСТ АГРО» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, у складі: головуючого судді Білик О. В.,

в с т а н о в и в :

В провадженні Уманського міськрайонного суду Черкаської області перебуває зазначена вище справа.

ОСОБА_1 13 липня 2021 року, до початку розгляду справи по суті, звернувся до суду з клопотаннями про витребування доказів та призначення у справі судової почеркознавчої експертизи, на вирішення якої просив поставити питання: - чи виконано підпис у договорі позики від 08 листопада 2018 року № 26 ОСОБА_1 , чи іншою особою ?

В клопотанні про витребування доказів просить витребувати у позивача оригінал договору позики від 08 листопада 2018 року № 26.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 13 липня 2021 року клопотання відповідача від 13 липня 2021 року про витребування документів та проведення судової почеркознавчої експертизи задоволено.

Витребувано у позивача ТОВ «НОР-ЕСТ АГРО» оригінал договору позики від 08 листопада 2018 року № 26 укладений між ДП «Тетіївська агропромислова компанія» та ОСОБА_1 .

Призначено у цивільній справі за позовом ТОВ «НОР-ЕСТ АГРО» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості судову почеркознавчу експертизу.

На вирішення судової почеркознавчої експертизи поставлено питання:

- чи виконаний підпис у договорі позики від 08 листопада 2018 року № 26 укладений між ДП «Тетіївська агропромислова компанія» та ОСОБА_1 , ОСОБА_1 , чи іншою особою ?

Проведення експертизи доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (03057 м. Київ, вул. Смоленська, 6).

Попереджено експерта про кримінальну відповідальності за ст. ст. 384, 385 КК України.

В розпорядження експерта направлено копію даної ухвали та цивільну справу № 705/4106/20 та вільні і експериментальні зразки буквеного письма ОСОБА_1 .

Запропоновано ОСОБА_1 надати суду вільні зразки буквеного письма, а також документи з підписами у кількості, необхідних для проведення експертизи.

Витрати по проведенню експертизи покладено на відповідача: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Роз`яснено учасникам справи положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Копію ухвали скеровано для виконання позивачу ТОВ «НОР-ЕСТ АГРО».

Зобов`язано вищезазначені докази надати суду до 27 липня 2021 року.

Роз`яснено, що особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, настають наслідки, передбачені ч. ч. 8 10 ст. 84 ЦПК України. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати суду докази.

Після надходження витребуваних доказів направити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (03057 м. Київ, вул. Смоленська, 6) матеріали цивільної справи № 705/4106/20 для проведення судової почеркознавчої експертизи.

Ухвала мотивована тим, що оскільки для з`ясування обставин що мають значення для правильного вирішення справи необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини, отримання яких можливе через механізм проведення в даному випадку почеркознавчої експертизи.

Не погоджуючись з ухвалою суду, ТОВ «НОР-ЕСТ АГРО» 22 липня 2021 року подало апеляційну скаргу в якій просило оскаржувану ухвалу скасувати, прийняти нове судове рішення, котрим відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів та призначення почеркознавчої експертизи, посилаючись на порушення нор матеріального та процесуального права. Судові витрати у справі у зв`язку із апеляційним оскарженням ухвали покласти на відповідача.

Мотивація апеляційної скарги зводиться до того, що витребування доказів відбулося поза межами встановленого строку для таких дій, а тому клопотання в приведеному випадку підлягало до залишення без розгляду.

Щодо призначення експертизи, то скаржник звертає увагу на порушення судом принципу змагальності сторін, зокрема, подане 13 липня 2021 року клопотання про витребування доказів та призначення експертизи було розглянуте судом в день його подання шляхом постановлення ухвали, яка є предметом даного апеляційного перегляду. В той час як приведене клопотання не направлялося на адресу Товариства і відповідно останнє було позбавлене можливості викласти свої заперечення щодо його змісту, а також висловити свою позицію щодо визначення експертної установи.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 заперечив, щодо доводів поданої скарги, просив апеляційну скаргу відхилити, а ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 13 липня 2021 року залишити без змін.

При цьому зазначив, що договір позики він не укладав, підпис на приведеному договорі виконано не ним особиста. Однак для підтвердження вказаного є необхідність проведення призначеної судом експертизи.

Згідно зі ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до п. 12 ч. 1 ст. 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо, зокрема, призначення експертизи.

Колегія суддів, заслухавши представника ТОВ «НОР-ЕСТ АГРО» - адвоката Бонтлаб В. В., дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали місцевого суду у межах заявлених вимог та доводів апеляційної скарги, дійшла наступних висновків.

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї (ч. 1 та ч. 2 ст. 367 ЦПК України).

Згідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ч. 1 ст. 258 ЦПК України ухвала є різновидом судового рішення.

Процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал (ч. 2 ст. 258 ЦПК України).

Оскаржуване судове рішення в цілому не відповідає критерію обґрунтованості судового рішення виходячи з наступного.

Постановляючи оскаржену ухвалу, суд вирішив клопотання сторони відповідача яке фактично складалося з двох процесуальних моментів: витребування доказів та призначення експертизи. При цьому, вказані процесуальні дії, з огляду на вимоги ст. 107 ЦПК України, взаємопов`язані, однак виходячи з буквального змісту норм ст. 353 ЦПК України, ухвали щодо вирішення питання про витребування доказів окремо від рішення суду в апеляційному порядку не оскаржуються, тоді як ухвали про призначення експертизи, яка може бути предметом апеляційного оскарження.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції в частині, задоволення клопотання відповідача про призначення судової почеркознавчої експертизи, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів оскарження приведеної ухвали суду, в провадженні Уманського міськрайонного суду Черкаської області знаходиться цивільна справа за позовом ТОВ «НОР-ЕСТ АГРО» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 20 листопада 2020 року відкрито провадження у даній цивільній справі (а. с. 16).

ОСОБА_1 подано відзив на позовну заяву, датований 18 червня 2021 року, зареєстрований місцевим судом 24 червня 2021 року вх. № 13491 у якому відповідач просить суд розглядати дану цивільну справу за правилами загального позовного провадження, відмовити в його задоволенні та стягнути з позивача понесені ним судові витрати (а. с. 18 23).

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 13 липня 2021 року клопотання відповідача від 13 липня 2021 року про витребування документів та проведення судової почеркознавчої експертизи, подане до початку розгляду справи по суті, задоволено.

Витребувано докази та призначено почеркознавчу експертизу у даній справі (24-26).

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Частиною 1 ст. 102 ЦПК України зазначено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

При цьому, у відповідності до ч. 3 ст. 102 ЦПК України висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч. ч. 3 5 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Статтею 104 ЦПК України встановлені вимоги до змісту ухвали про призначення експертизи, згідно яких в ухвалі про призначення експертизи суд зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

З матеріалів справи вбачається, що 13 липня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з клопотанням про витребування доказів та призначення у даній справі судової почеркознавчої експертизи.

Вказане клопотання було задоволено Уманським міськрайонним судом Черкаської області судом шляхом постановлення ухвали від 13 липня 2021 року, тобто безпосередньо в день його подання.

При цьому, місцевим судом не було враховано та, відповідно, не було наведено мотивів у оскаржуваній ухвалі відносно думки сторони позивача щодо вказаного клопотання ОСОБА_1 , зокрема, що воно подано з порушенням норм, визначених ЦПК України.

Крім того, судом не було з`ясовано думку сторони позивача щодо наявності підстав для проведення заявленої експертизи, визначення кола питань постановлених на вирішення експерта та експертної установи якій, в разі задоволення клопотання, буде призначено її проведення. Отже, принципу змагальності сторін в процесі розгляду приведеного клопотання дотримано не було.

Водночас, зі змісту оскаржуваної ухвали не вбачається якій експертній установі ОСОБА_1 просив призначити проведення даної експертизи (матеріали оскарження приведеного клопотання безпосередньо не містять) та чи була досягнута сторонами взаємна згода щодо її обрання. В разі самостійного визначення експертної установи судом, останнім не наведено обставин, які ним враховувались при її визначенні.

Колегія судді вважає за необхідне зазначити, що при визначенні наявності або відсутності підстав для призначення судової експертизи суди не повинні ігнорувати позицію осіб, які беруть участь у справі. Для забезпечення реалізації вказаного положення суди повинні мотивовано відповідати на клопотання сторін як про призначення експертизи, так і про відмову в її призначенні. Крім того, вирішуючи питання про доцільність призначення експертизи в цивільній справі, необхідно враховувати чи має значення для справи факт, який експерт має встановити, чи недоведений той чи інший факт іншими доказами, зібраними у справі, які реальні можливості тієї чи іншої судової експертизи.

В оскаржуваному судовому рішенні фактично відсутнє зазначення обґрунтованих підстав для проведення почеркознавчої експертизи, а також мотиви з яких суд прийшов до висновку про його задоволення.

Крім того, колегія суддів враховує наступне.

У відповідності до ч. ч. 1, 3 ст. 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

У свою чергу, відповідно до п. 3.2 розділу ІІІ., який регламентує оформлення матеріалів для проведення експертиз (досліджень), Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/53.1. експертиза проводиться після подання органом (особою), який (яка) її призначив(ла) (залучив(ла) експерта), матеріалів, оформлених згідно з вимогами процесуального законодавства та цієї Інструкції до експертної установи (експерту) надаються: документ про призначення експертизи (залучення експерта), об`єкти, зразки для порівняльного дослідження та, за клопотанням експерта, - матеріали справи (протоколи оглядів з додатками, протоколи вилучення речових доказів тощо).

У документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються такі дані: місце й дата винесення постанови чи ухвали; посада, звання та прізвище особи, що призначила експертизу (залучила експерта); назва суду; назва справи та її номер; обставини справи, які мають значення для проведення експертизи; підстави для призначення експертизи; прізвище експерта або назва експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; питання, які виносяться на вирішення експертові; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню (у тому числі порівняльних зразків та інших матеріалів, направлених експертові, або посилання на такі переліки, що містяться в матеріалах справи); інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

У документі про призначення експертизи (залучення експерта) перераховуються всі об`єкти, які направляються на експертне дослідження, із зазначенням точного найменування, кількості, міри ваги, серії та номера (для грошей НБУ та іноземної валюти), інші відмінні індивідуальні ознаки(п. 3.3 приведеної Інструкції).

Проте, оскаржуваною ухвалою суд, в порушення приведених вимог, вирішивши питання про призначення експертизи, запропонував ОСОБА_1 надати суду вільні зразки його буквеного письма, а також документи з підписами у кількості, необхідних для проведення експертизи, тим самим позбавивши іншу сторону висловити свої міркування з приводу документів наданих експертній установі.

Таким чином, з урахуванням вищенаведеного, оскаржувана ухвала є такою, що постановлена без повного та всебічного дослідження суті поставленого питання.

Водночас, доводи апеляційної скарги, щодо порушення принципу змагальності сторін місцевим судом при розгляді клопотання про призначення експертизи колегія суддів вважає цілком обґрунтованими та такими, що заслуговують на увагу з огляду на наявну в матеріалах оскарження ухвали доказову базу.

Отже, оскільки ухвала суду першої інстанції в оскаржуваній частині прийнята з порушенням норм процесуального права, є передчасною та неналежним чином вмотивованою, колегія суддів приходить до висновку про її скасування та направлення матеріалів справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно пунктів 1, 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин справи, що мають значення для справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Виходячи з вищевикладеного, ухвала Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 13 липня 2021 року підлягає скасуванню, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «НОР-ЕСТ АГРО» задовольнити частково.

Ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 13 липня 2021 року, скасувати.

Направити матеріали за клопотанням ОСОБА_1 про витребування доказів та призначення експертизи у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «НОРТ-ЕСТ АГРО» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Повний текст ухвали складено 07 вересня 2021 року.

Головуючий Л. І. Василенко

Судді: О. В. Карпенко

Л. В. Нерушак