Справа № 362/2186/20
Провадження № 2/362/507/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 вересня 2021 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Кравченко Л.М.,

за участі: секретаря судового засідання - Яренко Н.М., Чорної М.В., Шмагун М.С.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2 ,

представника відповідача - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Василькові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про відшкодування моральної (немайнової) шкоди, завданої приниженням честі, гідності та ділової репутації, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, в якому просив стягнути з ОСОБА_4 на його користь 100000 грн. моральної шкоди (немайнової) шкоди завданої відповідачем ОСОБА_1 шляхом приниження його честі, гідності та ділової репутації як журналіста, а також понесені судові витрати.

Заявлені вимоги мотивував тим, що 21.01.2020 р. о 14 год. 20 хв. він, журналіст ІП «1+1 Продакшн», здійснюючи свою професійну журналістську діяльність, виконував редакційне завдання, знімаючи репортаж проходження чергової сесії Васильківської міської ради Київської області, під час чого ОСОБА_4 , перебуваючи у приміщенні сесійної зали Васильківської міської ради у будинку АДРЕСА_1 , нецензурно лався в бік позивача, чим порушив громадський порядок. Окрім того, на попередніх сесійних засіданнях Васильківської міської ради, які відбувалися 20.09.2019 р. та 22.11.2019 р., відповідач неодноразово ображав позивача в сесійній залі привселюдно, зокрема 22.11.2019 р. нецензурними словами. Вказаними діями відповідач завдав позивачу моральної шкоди, в розмірі 100000 грн. та змусив звернутися до суду за захистом своїх прав та інтересів.

Позивач та його представник в судовому засіданні вимоги позову підтримали, вказавши, що грубі і нецензурні висловлювання ОСОБА_4 в бік позивача, що висловлювались ним на сесіях, а також поширювались засобами інтернет ресурсу, склали негативну загальну думку оточуючих (депутатів міської ради, представників громадських організацій, мешканців та ін.) як про журналіста так і про людину. Загалом негативна інформація про нього була спрямована на приниження його ділової репутації, честі та гідності. Крім того, на сесіях відповідач вдавався до фізичних дій відносно позивача.

Відповідач в судове засідання не з'явився, судом повідомлявся належно.

Представник відповідача в судовому засіданні заявлених вимог не визнав, вказуючи на їх необгрунтованість та безпідставність. Вважає, що відсутні докази того, що образливі та нецензурні слова в бік позивача висловлювались саме відповідачем. Розмір моральної шкоди позивачем не доведений.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Судом достовірно встановлено, що 17.02.2020 р. постановою Васильківського міськрайонного суду Київської області, яка 28.02.2020 р. набрала законної сили, у справі № 362/382/20 про адміністративне правопорушення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (а.с. 6).

Відповідно до ч. 4 ст. 89 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Постановою суду встановлено, що 21.01.2020 р. о 14 год. 20 хв. ОСОБА_4 , перебуваючи в приміщені сесійної зали Васильківської міської ради у будинку АДРЕСА_1 , нецензурно лаявся в бік громадянина ОСОБА_1 , чим порушив громадський порядок, тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП. В суд для дачі пояснень ОСОБА_4 не прибув, надав суду заяву у якій визнав свою винність у вчиненні вказаного адміністративного правопорушення та просив розглянути справу у його відсутності.

Відповідно до статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

З огляду на статтю 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (статті 77, 81 ЦПК України).

Доказів того, що на попередніх сесійних засіданнях Васильківської міської ради, які відбувалися 20.09.2019 р. та 22.11.2019 р., ОСОБА_4 неодноразово ображав ОСОБА_1 в сесійній залі привселюдно, позивачем не надано, як і доказів спричиненя моральної (немайнової) шкоди, завданої приниженням честі, гідності та ділової репутації позивача як журналіста.

Об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, непристойні висловлювання, тощо. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю.

У розумінні Закону України «Про авторське право і суміжні права», електронна (цифрова) інформація це аудіовізуальні твори, музичні твори (з текстом або без тексту), комп`ютерні програми, фонограми, відеограми, програми (передачі) організацій мовлення, що знаходяться в електронній (цифровій) формі, придатній для зчитування і відтворення комп`ютером, які можуть існувати і/або зберігатися у вигляді одного або кількох файлів (частин файлів), записів у базі даних на зберігаючих пристроях комп`ютерів, серверів тощо у мережі Інтернет, а також програми (передачі) організацій мовлення, що ретранслюються з використанням мережі Інтернет.

Велика Палата Верховного Суду 14.02.2019 р. по справі №9901/43/19 (П/9901/43/19) ухвалила, що, відповідно до пп. 15.1 пп. 15 п. 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі. Електронні докази подаються в оригіналі або в електронній копії, засвідченій електронним цифровим підписом. При цьому учасник справи, який подає копію електронного доказу, повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу електронного доказу.

Суд не приймає до уваги наданий позивачем електронний доказ, оскільки відео на ньому не є оригінальним. Разом з тим, вважає доведеним факт спричинення 21.01.2020 р. ОСОБА_4 моральної (немайнової) шкоди, завданої приниженням честі, гідності та ділової репутації Тимофійчука В.П.

П. 9 Постанови Пленуму ВС від 31.03.1995 № 4 Із змінами і доповненнями, внесеними

постановою Пленуму Верховного Суду України від 25.05.2001 р. № 5, Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає виходячи з характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Позовна заява не містить обгрунтування заявленого розміру моральної шкоди, зокрема не доведено характер та обсяг страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характер немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин: стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану.

Визначаючи розмір відшкодування, суд має керуватися принципами розумності, справедливості та співмірності. Розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більшим, ніж достатньо для розумного задоволення потреб потерпілої особи, і не повинен призводити до її безпідставного збагачення (Висновок Великої Палати ВС викладений у постанові від 15.12.2020 р. в справі № 752/17832/14-ц).

Виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди в розмірі 5000 грн., що не є більшим, ніж достатньо для розумного задоволення потреб потерпілої особи, і не призводить до її безпідставного збагачення.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений ним судовий збір у розмірі 840,80 грн., що є пропорційним розміру задоволених позовних вимог.

На основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилались сторони, як на підставу своїх вимог і заперечень, дослідженими в судовому засіданні доказами, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 89, 141, 259, 263-265, 315 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) моральну шкоду, завдану приниженням честі, гідності та ділової репутації в розмірі 5000 (п`ять тисяч) грн.

Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) судовий збір у розмірі 840 грн. 80 коп.

В решті вимог позову відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 03.09.2021 р.

Суддя Л.М.Кравченко