У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 вересня 2021 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Крегул М.М., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про встановлення факту, що має юридичне значення спільного проживання із спадкодавцем однією сім`єю та визнання права власності на квартиру,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про встановлення факту, що має юридичне значення спільного проживання із спадкодавцем однією сім`єю та визнання права власності на квартиру.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду від 23.08.2021 року вищевказана позовна заява була залишена без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України із зазначенням недоліків, які слід усунути, для чого був встановлений п`ятиденний термін та роз`яснені наслідки невиконання ухвали судді. А саме судовий збір сплачено не в повному обсязі, а також відсутній звіт про оцінку спірного майна, зокрема квартири АДРЕСА_1 .

02 вересня 2021 року на електронну адресу суду від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Попп Ю.М. надійшла заява про усунення недоліків на виконання ухвали судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23.08.2021 року та долучено квитанції №24, 25 від 01.09.2021 року на підтвердження сплати судового збору та копію договору купівлі-продажу спірної квартири № 1138 від 28.12.2013 року, витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.

Однак, позивачем вимоги ухвали про залишення заяви без руху від 23.08.2021року в повній мірі не виконані, оскільки, в порушення вимог п. 3 ч. 3 ст. 175 КПК України позовна заява не містить ціну позову.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху від 23.08.2021 року позивачеві було роз`яснено порядок визначення ціни позову та вартості майна, які саме документи її підтверджують, зокрема вказано, що Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові № 910/13737/19 від 25.08.2020 року вказала, що різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Порядок визначення ціни позову регламентованост.176 ЦПК України.

Зокрема, згідно п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається - вартістю майна.

За змістом даної норми, під вартістю нерухомого майна розуміється грошова сума, за яку зазначене майно може бути продано в цьому населеному пункті чи місцевості на час розгляду справи.

Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання визначено Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Згідно з положеннями вказаного Закону, документом, що містить висновки про вартість майна, є звіт про оцінку майна. Визначення оціночної вартості здійснюється суб`єктами оціночної діяльності, які мають сертифікат суб`єкта оціночної діяльності за напрямом та спеціалізацією, що відповідають об`єкту оцінки.

Виходячи з наведеного, позивачеві необхідно було надати суду доказ щодо вартості спірного майна, яким в даному випадку є висновок, звіт про грошову оцінку майна, дійсний на час розгляду позовної заяви.

Окрім цього, суддя звертає увагу позивача на те, що долучена копія договору купівлі-продажу спірної квартири № 1138 від 28.12.2013 року, належним доказом на підтвердження вартості майна бути не може, так як ціна майна у ньому вказана станом на 2013 рік, а не на час подачі позовної заяви.

Позивач своєчасно отримав ухвалу суду про залишення позову без руху та була обізнана із встановленим судом строком для усунення недоліків позовної заяви і відповідно могла, усунути виявлені недоліки, або скористатися своїм правом на подання клопотання про продовження вказаного строку.

Зазначені недоліки не є суто формальними, оскільки перешкоджають дотримання судом приписів ЦПК України.

Надання переваги будь-кому з учасників у справі у вирішенні процесуальних питань не відповідає таким засадам (принципам) судочинства, як рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін, диспозитивність, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Таким чином суд констатує, що недоліки позовної заяви на які було вказано в ухвалі від 23.08.2021 року, позивачем в повній мірі усунуто не було, лише частково.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Окрім того, право позивача на судовий захист не порушено, оскільки повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до суду в загальному порядку після усунення недоліків, про що вказав місцевий суд в ухвалі у даній справі, відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст. ст.185,258-260 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про встановлення факту, що має юридичне значення спільного проживання із спадкодавцем однією сім`єю та визнання права власності на квартиру - визнати неподаною та повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду М.М. Крегул