Справа № 283/1776/21
провадження №2/283/616/2021
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

08 вересня 2021 року Малинський районний суд Житомирської області в складі: під головуванням судді Ярмоленка В.В., з секретарем судового засідання Селіною А.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Малині в порядку загального позовного провадження цивільну справу

за позовною заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2

до Малинської міської ради Житомирської області,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області

про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позицій сторін.

06.07.2021 року позивачі звернулися до Малинського районного суду Житомирської області з позовною заявою про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування.

Предметом позовних вимог є визнання за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 права на Ѕ частку за кожним на земельну частку (пай) по реформованому КСГП імені Ніни Сосніної на території Головківської сільської ради Коростенського району Житомирської області, на яку при житті мав право ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Підставою позовних вимог є те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Головки Малинського району (нині - Коростенського) помер чоловік позивача ОСОБА_2 та батько позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилася спадщина на все належне йому за життя майно, в тому числі на земельну частку (пай) із земель реформованого КСП імені Ніни Сосніної на території Головківської сільської ради Коростенського району Житомирської області, площею 2,90 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості). На ім`я ОСОБА_3 був виданий Сертифікат на право на земельну частку (пай) серії ЖТ №0168094.

З метою реалізації своїх спадкових прав позивачі звернулися до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Гальченко Т.Г., де за наслідками їх звернення була відкрита спадкова справа до майна померлого ОСОБА_3 №94/2021, однак вмотивованою постановою від 25.06.2021 року нотаріус відмовив ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу на спадкове майно, а саме оригіналу Сертифікату на право на земельну частку (пай).

Зазначене перешкоджає позивачам оформити спадщину, у зв`язку з чим вони змушена звернутися до суду з позовною заявою про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, жодних заяв, клопотань до суду від позивача не надходило.

Позивач ОСОБА_2 в судове засідання також не з`явилася, про час та місце судового розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила, жодних заяв, клопотань до суду від позивача не надходило.

Представник відповідача Малинської міської ради Житомирської області Парфіненко М.М., який діє в інтересах органу місцевого самоврядування на підставі довіреності №7 від 12.01.2021 року, в судове засідання не з`явився, подав заяву, згідно якої просив відмовити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у задоволенні позовних вимог у зв`язку з тим, що місцем відкриття є територія Головківської сільської ради, яка відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України №711-р від 12.06.2020 року «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територіальних громад Житомирської області», відноситься до Чоповицької селищної об`єднаної територіальної громади Коростенського району Житомирської області. Таким чином Малинська міська рада, як представницький орган територіальної громади, не може виступати відповідачем у даному спорі.

Представник третьої особи ГУ Держгеокадастру у Житомирській області в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належно, про причини неявки суд не повідомив.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, повно, обґрунтовано, всебічно та безпосередньо з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких грунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши наявні докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, вважає необхідним відмовити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у задоволенні позовних вимог, виходячи з наступного.

Фактичні обставини справи, встановлені судом.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Головки Малинського району (нині - Коростенського району) Житомирської області помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , актовий запис про смерть №11 (а.с.11).

ОСОБА_3 являється по відношенню до позивача ОСОБА_2 її чоловіком, про що свідчить свідоцтво про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 (а.с.16), а по відношенню до позивача ОСОБА_1 - його батьком, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 (а.с.15).

За життя ОСОБА_3 належало право на земельну частку (пай) по реформованому КСП імені Ніни Сосніної на території Головківської сільської ради Малинського району (нині - Коростенського) Житомирської області та було видано на його ім`я Сертифікат на право на земельну частку (пай) серії ЖТ №0168094 на земельну частку, розміром 2,90 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) (а.с.12).

Отже, після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на все належне йому за життя майно, в тому числі на право на земельну частку (пай) на території Головківської сільської ради.

З метою реалізації своїх спадкових прав позивачі звернулися до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Гальченко Т.Г., де за наслідками їх звернення була заведена спадкова справа №94/2021 до майна померлого ОСОБА_3 , однак 25.06.2021 року нотаріусом була винесена постанова про відмову ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину на земельну частку (пай) по реформованому КСП імені Ніни Сосніної на території Головківської сільської ради у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу на спадкове майно, а саме оригіналу сертифікату на земельну частку (пай) (а.с.13).

Згідно довідки виконкому Чоповицької селищної ради Малинського району №175 від 14.06.2021 року, на день смерті ОСОБА_3 , останній постійно проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_1 . Разом з ним на день його смерті проживали та були зареєстровані: дружина ОСОБА_2 та син ОСОБА_1 (а.с.14).

Процесуальні дії по справі:

Ухвалою суду від 08.07.2021 року прийнято позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування до розгляду та відкрито провадження у справі в загальному позовному провадженні; призначено підготовче судове засідання на 11 год. 00 хв. 22.07.2021 року (а.с.19).

Ухвалою суду від 22.07.2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 12 год. 00 хв. 08.09.2021 року (а.с.24).

Мотиви та застосовані норми права.

Частиною 3 ст. 10 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ЦПК України.

Відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно із положеннями, зокрема, ст.15,16 Цивільного кодексу України, правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання її прав, свобод чи інтересів.

З урахуванням цих норм, суд повинен установити чи було порушено, не визнано або оспорено права, свободи чи інтереси заявника, i залежно від установленого, вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні, в залежності від наявності для цього відповідних підстав, встановлених законом або договором.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, а підставою позову - факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу. При цьому особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. В свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах, і у разі встановлення порушеного права з`ясувати чи буде воно відновлено у заявлений спосіб.

Предметом позову у даній справі є вимога позивача до відповідача про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування.

За приписами процесуального законодавства позивачами є особи, які подали позов або в інтересах яких подано позов про захист порушеного, невизнаного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. Відповідачами є особи, яким пред`явлено позовну вимогу. Тобто, учасники справи - це суб`єкти матеріально-правових відносин, які виступають на захист своїх інтересів, і на яких поширюється законна сила судового рішення. Позивачем є особа, яка має право вимоги (кредитор), а відповідачем - особа, яка повинна виконати зобов`язання (боржник).

Відповідачами у позовах про визнання права на земельну частку (пай) є КСП, сільськогосподарські кооперативи, районна державна адміністрація, яка затверджувала розмір паю, вирішувала питання про видачу сертифіката, а також виконавчий орган чи орган місцевого самоврядування, що має вирішувати питання про виділення земельної частки (паю) в натурі, тощо.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 визначено відповідачем у даному спорі Малинську міську раду Житомирської області. При цьому суд звертає увагу на те, що в тому числі територіальна громада с. Головки (відповідно Головківська сільська рада) об`єднана в Чоповицьку селищну об`єднану територіальну громаду з центром у смт. Чоповичі. Тобто правонаступником активів і пасивів (зобов`язань) Головківської сільської ради є Чоповицька селищна ОТГ.

Отже, суд зауважує, що позивачі звернулися з позовною заявою до неналежного відповідача з огляду на таке.

Відповідно до ч.1 ст.48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Статтею 51 ЦПК України урегульовано питання залучення до участі у справі співвідповідача, заміна неналежного відповідача. Так, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

З аналізу наведеної статті слідує, що законодавець поклав на позивача обов`язок визначати відповідача у справі і суд повинен розглянути позов щодо тих відповідачів, яких визначив позивач.

Водночас якщо позивач помилився і подав позов до тих, хто відповідати за позовом не повинен, або притягнув не всіх, він не позбавлений права звернутись до суду з клопотанням про заміну неналежного відповідача чи залучення до участі у справі співвідповідачів і суд таке клопотання задовольняє. Тобто ініціатива щодо заміни неналежного відповідача повинна виходити виключно від позивача, який повинен подати клопотання. У цьому клопотанні позивач обґрунтовує необхідність такої заміни, а саме, чому первісний відповідач є неналежним і хто є відповідачем належним. Подання позивачем такого клопотання свідчить, що він не лише згодний, але й просить про заміну неналежного відповідача належним.

З урахуванням принципу диспозитивності суд не має права проводити заміну неналежного відповідача належним з власної ініціативи.

Пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову.

Слід зазначити, що позивачі не з`являлись до суду за викликом у судові засідання та жодних заяв, клопотань, в тому числі про заміну неналежного відповідача належним, до суду не надходило.

Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні поданого позову.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд зазначає, що відповідно до п.2 ч.2 ст.141 ЦПК України у разі відмови у позові судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись ст. 12,23,76,81,141,200,258,265,273,354 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя