Справа № 316/2501/20
Провадження № 2/316/173/21
"08" вересня 2021 р. м.Енергодар
Енергодарський міський суд Запорізької області
у складі головуючого судді Бульби О.М.,
за участю секретаря судового засідання Журавльової Ю.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Енергодара, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , який діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Сухенко Юлія Миколаївна до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , що діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Енергодарська міська рада Запорізької області, Служба у справах дітей Енергодарської міської ради Запорізької області, про визначення порядку користування житлом, зміну умов договору найму, -
30.07.2020 року ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Сухенко Юлія Миколаївна звернувся до Енергодарського міського суду Запорізької області з позовною заявою до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , що діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Енергодарська міська рада Запорізької області, Служба у справах дітей Енергодарської міської ради Запорізької області, в якій просять суд змінити договір найму житлового приміщення та визначити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 , наступним чином:
- ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , визначити в користування кімнату розміром 21.0 кв.м. до якої примикає лоджія розміром 5.2 кв.м., для укладення окремих договорів, що стосуються утримання житлового приміщення,
- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , визначити в користування кімнату розміром 19.4 кв.м., для укладення окремих договорів, що стосуються утримання житлового приміщення,
- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , визначити в користування житлову кімнату розміром 11.3 кв.м., для укладення окремих договорів, що стосуються утримання житлового приміщення,
- ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , в інтересах якої діє ОСОБА_4 , визначити в користування кімнату розміром 9.4 кв.м. до якої примикає балкон розміром 3.7 кв.м. для укладення окремих договорів, що стосуються утримання житлового приміщення,
- у спільному користуванні ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 залишити коридор площею 12.2 кв.м., балкон площею 6.0 кв.м., кухню площею 8.8 кв.м., ванну кімнату площею 2.6 кв.м. та туалет площею 1,3 кв.м.
В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначає, що 14.07.2006 року ОСОБА_1 заселився та зареєстрував місце проживання в квартирі за адресою: АДРЕСА_2 , разом зі своєю родиною: батьком ОСОБА_3 , матір`ю ОСОБА_4 та сестрами ОСОБА_7 , ОСОБА_5 . Згодом у позивача народився син, якого теж було зареєстровано в спірному житлі. На даний час в квартирі проживає позивач, його дружина ОСОБА_8 , син ОСОБА_9 та відповідач ОСОБА_4 з неповнолітньою донькою ОСОБА_10 . ОСОБА_3 за місцем реєстрації з`являється періодично, ОСОБА_6 проживає в іншій країні, однак вони без будь-яких перешкод користуються житловою квартирою. З метою досудового врегулювання спору позивач звернувся до Енергодарської міської ради Запорізької області з питанням визначення наймодавця житлової квартири, можливості визначення порядку користування житловим приміщенням, однак позивачу порадили вирішувати спір саме в судовому порядку. З викладених обставин, видно, що на момент укладання договору найму житлового приміщення та отримання ордеру на житлову квартиру це була повноцінна щаслива родина, яка не бажала та не могла припустити, що за якийсь час обставини зміняться таким чином, що сторони не зможуть дійти згоди у користуванні власним житлом та виникне необхідність визначити порядок користування житловим приміщенням між членами родини. Розмір частки житлової площі, що приходиться на кожного мешканця спірного житлового приміщення визначається шляхом розподілу загальної житлової площі на кількість мешканців. Спірна квартира складається з чотирьох окремих житлових кімнат площею 19.4 кв.м., 9.4 кв.м., 11.3 кв.м. та 21.0 кв.м. відповідно, коридору площею 12.2 кв.м., лоджією 5.2 кв.м., балконом площею 3.7 кв.м., балконом площею 6.0 кв.м., кухнею площею 8.8 кв.м., ванної кімнати площею 2.6 кв.м. та туалету площею 1.3 кв.м. Оскільки серед членів родини позивача неповнолітніми є син ОСОБА_9 та сестра ОСОБА_10 , з метою максимального захисту прав дітей необхідно визначити в користування ОСОБА_10 окрему ізольовану житлову кімнату площею 9,4 кв.м. до якої відноситься балкон площею 3,7 кв.м., сину позивача виділити житлову кімнату площею 21.0 кв.м., до якої відноситься лоджія площею 5.2 кв.м. у спільне користування з батьком - позивачем по справі.
Ухвалою Енергодарського міського суду Запорізької області від 04.08.2020 року по справі було відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання (а.с.32).
Ухвалою Енергодарського міського суду Запорізької області від 04.02.2021 року підготовче провадження закрито та призначено справу до розгляду по суті (а.с.68).
В судове засідання позивач та його представник не з`явились, надали до суду заяву про розгляд справи без їх участі.
В судове засідання відповідач ОСОБА_3 не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, заяв або клопотань про відкладання слухання справи, заперечення проти позовної заяви, відзиву на позов, до суду не надав, належним чином був повідомлений про розгляд даної справи судом, шляхом направлення судових викликів за адресою його зареєстрованого місця проживання/перебування відповідно до даних довідки від 03.08.2020 року (а.с.30), яка співпадає з адресою зазначеною в позовній заяві (а.с.2). Судові поштові відправлення на ім`я відповідача повернулися на адресу суду з відміткою відділення поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 39,59,65,82).
Згідно з вимогами ст.128 ЦПК України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. При цьому днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Таким чином, згідно з вимогами ст.ст.128, 131 ЦПК України, відповідач повідомлений про час та місце слухання справи належним чином та не з`явився у судове засідання без поважних причин.
В судове засідання відповідач ОСОБА_4 не з`явилась, надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги визнає в повному обсязі (а.с.73-76).
В судове засідання третя особа Енергодарська міська рад Запорізької області не з`явилась, про причини неявки суд не повідомила.
В судове засідання третя особа Служба у справах дітей Енергодарської міської ради Запорізької області не з`явилась, надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги визнає в повному обсязі (а.с.95).
Враховуючи, що відповідачі належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання та не з`явився в судове засідання без поважних причин, а також за наявності згоди сторони позивача, суд, відповідно до ст.280 ЦПК України, може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Враховуючи, що підстав передбачених ч.2 ст.223 ЦПК України для відкладення розгляду справи, суд вважає можливим провести розгляд даної справи у відсутності позивачів та третіх осіб.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані суду докази відповідно до положень ст.89 ЦПК України, суд дійшов наступного висновку.
Судом встановлено, що відповідно до довідки №5301 Сектору реєстрації Енергодарської міської ради Запорізької області від 27.05.2020 року за адресою: АДРЕСА_2 зареєстровані: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Відповідно до акту обстеження житлово-побутових умов ОСОБА_1 , малолітнього ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та неповнолітньої ОСОБА_5 , встановлено, що за адресою: АДРЕСА_2 , фактично мешкає ОСОБА_1 , його дружина ОСОБА_8 , їх малолітній син ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та її неповнолітня донька ОСОБА_5 . Житлове приміщення не приватизоване. Квартира чотирикімнатна, упорядкована, зі всіма зручностями, розташована на сьомому поверсі девятиповерхового будинку, обладнана необхідними меблями та побутовою технікою. ОСОБА_1 та ОСОБА_8 займають більшу кімнату (21.0 кв.м.), х малолітній син ОСОБА_9 має окрему кімнату (11,3 кв.м.). ОСОБА_4 займає в квартирі кімнату житловою площею 19,4 кв.м. та її неповнолітня донька має окрему кімнату (9,4 кв.м.). В кімнатах чисто та затишно. Стан житлового приміщення відповідає санітарно-гігієнічним нормам. (а.с.102).
Положеннями ч.1 ст.43 Конституції України визначено, що кожен має право на житло. Відповідно до ст.47 Конституції України, ч.3 ст.9 ЖК Української РСР, ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом.
Житлові правовідносини щодо забезпечення прав громадян на житло, належне використання і схоронність житлового фонду встановлені ЖК Української РСР.
Відповідно до ст.61 ЖК Української РСР, користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення, який укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім`я якого видано ордер.
Предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок (ст.63 ЖК Української РСР ).
Не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі (частина перша статті 48), частина кімнати або кімната, зв`язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення (кухня, коридор, комора тощо).
Відповідно до ст.64 ЖК Української РСР, члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство.
За вимогами ст.65 ЖК Української РСР, наймач вправі в установленому порядку за письмовою згодою всіх членів сім`ї, які проживають разом з ним, вселити в займане ним жиле приміщення свою дружину, дітей, батьків, а також інших осіб. Особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім`ї наймача, набувають рівного з іншими членами сім`ї права користування жилим приміщенням, якщо при вселенні між цими особами, наймачем та членами його сім`ї, які проживають з ним, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням.
Відповідно до ч.3 ст.9 ЖК Української РСР, ніхто не може бути виселений із займаного житлового приміщення або обмежений у праві користування ним інакше, як з підстав, передбачених законом. Житлові права охороняються законом, за винятком випадків, коли вони здійснюються в суперечності з призначенням цих прав чи з порушенням прав інших громадян або прав державних і громадських інтересів.
Право на повагу до житла гарантує також стаття 8 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.
Як вбачається з огляду практики Европейського суду з прав людини, термін «житло» в тлумаченні Суду означає переважне місце, де особа мешкає на постійній основі, або де особа мала твердий намір мешкати (справи Новоселицький проти України, Кривицька та Кривицький проти України, Прокопович проти Росії).
Згідно ст. 103 ЖК Української РСР, договір найму жилого приміщення може бути змінено тільки за згодою наймача, членів його сім`ї і наймодавця.
Відповідно до ст.104 ЖК Української РСР, член сім`ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім`ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам ст.63 ЖК Української РСР. У разі відмовлення членів сім`ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку.
Отже, законодавство виходить із визнання рівності прав і обов`язків усіх членів сім`ї наймача, право вимоги зміни умов договору найму жилого приміщення, яке знаходиться у будинку державного і громадського житлового фонду, виникає у наймача та членів його сім`ї.
Слід також зазначити, що в пункті 16 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» від 12.04.1985 р. №2, із змінами, судам роз`яснено, що в силу статті 104 ЖК України суд вправі задовольнити вимоги члена сім`ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї, або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі. При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім`ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром, меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак, поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових мов.
Постановою виконавчого комітету Запорізької обласної ради народних депутатів, Президіуму обласної ради професійних спілок від 01.11.1988 р. №322 «Про зміни розміру середньої забезпеченості житловою площею в місті Енергодарі» встановлено середню забезпеченість житловою площею у м. Енергодарі у розмірі 7 кв.м. на одну особу.
У відповідності до ст. 7 Сімейного Кодексу України, дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією, іншими міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини.
Згідно з положеннями ст.5 ЦПК України суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб у спосіб, визначений законом або договором.
Згідно ч. 1, 2, 3 ст. 29 ЦК України місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово. Місцем проживання фізичної особи у віці від десяти до чотирнадцяти років є місце проживання її батьків (усиновлювачів) або одного з них, з ким вона проживає, опікуна або місцезнаходження навчального закладу чи закладу охорони здоров`я тощо, в якому вона проживає, якщо інше місце проживання не встановлено за згодою між дитиною та батьками (усиновлювачами, опікуном) або організацією, яка виконує щодо неї функції опікуна.
Відповідно до висновку акту обстеження житлово-побутових умов ОСОБА_1 , малолітнього ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та неповнолітньої ОСОБА_5 , стан квартири сприятливий для проживання та виховання малолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та неповнолітньої ОСОБА_5 , 2004 року народження (а.с.102).
Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України).
Відповідно до ст.ст. 12, 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.
Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Відповідно до ст.1 «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», високі Договірні сторони гарантують кожному, хто перебуває під їхньою юрисдикцією права і свободи, визначенні в розділі І «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».
В силу ст.13 розділу І «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.
Ключовими принципами цієї статті є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.
Як свідчить позиція Європейського суду з прав людини у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.
У розумінні цивільного процесуального закону предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення.
Таким чином, враховуючи вищенаведене, суд вважає, що встановлення порядку користування квартирою шляхом виділення сторонам окремих кімнат за вказаним, позивачем, варіантом та залишення інших приміщень в загальному користуванні, не буде суперечити вимогам закону, враховуючи також, що і самі ізольовані кімнати в квартирі відповідають вимогам ст.63 ЖК Української РСР щодо укладення окремого договору найму на жилі приміщення, і не будуть погіршувати житлових умов зареєстрованих в ній мешканців.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 4, 7, 10, 12, 13, 18, 77-82, 89, 141, 258, 259, 263-265, 268, 271, 273, 280-282, 352, 354, 355 ЦПК України, суд -
Позов ОСОБА_1 , який діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Сухенко Юлія Миколаївна до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , що діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Енергодарська міська рада Запорізької області, Служба у справах дітей Енергодарської міської ради Запорізької області, про визначення порядку користування житлом, зміну умов договору найму - задовольнити.
Змінити договір найму житлового приміщення, а саме: квартири АДРЕСА_1 , та визначити порядок користування квартирою наступним чином:
- ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , визначити в користування кімнату розміром 21.0 кв.м. до якої примикає лоджія розміром 5.2 кв.м. для укладення окремих договорів, що стосуються утримання житлового приміщення;
- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_9 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , визначити в користування кімнату розміром 19.4 кв.м. для укладення окремих договорів, що стосуються утримання житлового приміщення;
- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , визначити в користування житлову кімнату розміром 11.3 кв.м. для укладення окремих договорів, що стосуються утримання житлового приміщення;
- ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , в інтересах якої діє ОСОБА_4 , визначити в користування кімнату розміром 9.4 кв.м. до якої примикає балкон розміром 3.7 кв.м., для укладення окремих договорів, що стосуються утримання житлового приміщення;
- у спільному користуванні ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 залишити коридор площею 12.2 кв.м., балкон площею 6.0 кв.м., кухню площею 8.8 кв.м., ванну кімнату площею 2.6 кв.м. та туалет площею 1,3 кв.м.
Заочне рішення може бути переглянуте Енергодарським міським судом Запорізької області за письмовою заявою відповідача. Заява про перегляд заочного рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Відповідач, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене протягом 30 (тридцяти) днів безпосередньо до Запорізького апеляційного суду, при цьому, строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом 30 (тридцяти) днів з дня складення судового рішення. В разі, якщо повне заочне рішення суду не було вручене у день його складання, позивач має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ст.284 ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: О. М. Бульба