Р. С. З. № 12
У Х В А Л А
про відкриття провадження у цивільній справі

09 вересня 2021 року суддя Маньківського районного суду, Черкаської області І.Д.Калієвський, розглянувши матеріали за заявою ОСОБА_1 , заінтересованої особи: Маньківської селищної ради про встановлення факту родинних відносин,

В С Т А Н О В И В :
Заявник звернувся в суд із заявою про встановлення факту родинних відносин.

На підставу своїх вимог спирається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Київ померла заявника мати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що 12.05.2021 року складено відповідний актовий запис за №11860, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 12.05.2021 року Київським міським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Заповітом від 11.06.2010 року, посвідченим державним нотаріусом Сімнадцятої Київської державної нотаріальної контори Мінерт О.А., зареєстрованим в реєстрі за №2-1099, ОСОБА_2 все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде їй належати на день смерті і на, що вона за законом матиме право, заповіла заявнику, своєму сину ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Листом Голосіївської окружної прокуратури міста Києва від 12.05.2021 року №265, адресованим начальнику Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи та відділу реєстрації смерті у м. Києві, вказано, що Голосіївська окружна прокуратура міста Києва не заперечує проти видачі ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 , тіла померлої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після проведення судово-медичної експертизи та встановлення причини смерті, для перевезення та поховання або кремації. Відповідно до лікарського свідоцтва про смерть №010-2341 від 12.05.2021, причина смерті хронічна ішемічна хвороба серця. Відділу реєстрації смерті у м. Києві зареєструвати факт смерті та видати свідоцтво.

Згідно довідки про причину смерті від 12.05.2021, виданої відділом судово-медичної експертизи трупів Київського клінічного бюро судово-медичної експертизи, вказана причина смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 - хронічна ішемічна хвороба серця.

Після смерті його матері залишилось спадкове майно, яке потрібно переоформити у спадщину, зокрема квартира АДРЕСА_1 , у якій вона проживала на час смерті, належна покійній на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 09.07.2003 року, виданого клінічною лікарнею «Феофанія». Також викладене підтверджується ордером на жиле приміщення №27258 серія Б, виданим 17.07.2001 Московською районною в м. Києві державною адміністрацією, даними технічного паспорта на приватизовану квартиру.

Разом з тим, при огляді своїх документів, які необхідні для оформлення спадщини, ним було виявлено, що наявні документи не дають повного підтвердження, що покійна мати дійсно доводилась заявнику матір`ю у зв`язку з відсутністю документів, які втрачено за давністю у зв`язку з переїздами.

Так, згідно наявних даних, зокрема свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 12.05.2021 року Київським міським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), повне ім`я матері вказано як ОСОБА_2 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_6 в селі Нестерівка Маньківського району Черкаської області.

У свою чергу, згідно даних його паспорта серії НОМЕР_2 , виданого 15.11.1996 року Броварським РВ ГУ МВС України в Київській області, заявника повне ім`я вказано як ОСОБА_1 , народився ІНФОРМАЦІЯ_7 в селі Нестерівка Маньківського району Черкаської області. Тобто, його прізвище таке ж як у матері ОСОБА_3 , місце народження і у нього і у матері одне й те ж - село Нестерівка Маньківського району Черкаської області.

Довідка, видана виконавчим комітетом Маньківської селищної ради Маньківського району Черкаської області від 28.07.2021 року №114 підтверджує, що згідно погосподарської книги №3 за 1974-1976 роки, особистий рахунок № НОМЕР_3 сторінка 120, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , проживав на території села Нестерівка Маньківського району Черкаської області разом з матір`ю ОСОБА_2 , 1939 р.н., та братом ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , до серпня місяця 1975 року. Інформацією, наведеною у погосподарській книзі обліку села Нестерівка вказано, що голова сім`ї ОСОБА_2 , колгоспниця, доярка, колгоспу ім. Мічуріна, до складу членів сім`ї входять: син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , син ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , у серпні 1975 року вибули в м. Київ.

Згідно даних заявника військового квитка серії НОМЕР_4 виданого Московським районним військовим комісаріатом м. Києва, його повне ім`я вказано як ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 .

В той же час, як зазначено вище, наявні документи не дають повного підтвердження, що покійна мати дійсно доводилась заявнику матір`ю у зв`язку з відсутністю документів, які втрачено за давністю у зв`язку з переїздами, в тому числі відсутні матері документи про її народження та укладення шлюбів, про заявника народження, які б давали підтвердження родинних відносин згідно актових записів органу реєстрації актів цивільного стану громадян.

З метою отримання документального підтвердження родинних відносин з покійною матір`ю, він звернувся письмово до Маньківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Своєю заявою повідомив, що оформлюю спадщину після смерті матері, і при огляді документів виявлено, що у нього немає підтвердження того, що ОСОБА_2 , зазначена у вказаному свідоцтві про смерть, доводилась заявнику матір`ю, у зв`язку з цим необхідне підтвердження родинних відносин з його матір`ю ОСОБА_2 .

Також просив повідомити, чи є можливість внести відповідні зміни у актові записи та надати відповідні документи для підтвердження родинних відносин з заявника матір`ю ОСОБА_2 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Київ з метою відновлення втрачених фактично юридичною силою документів.

Листом Маньківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 07.09.2021 року №898/22.16-01-06 заявника повідомлено, що Наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 року №52/5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 18 жовтня 2000 року за №719/4940 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 24.12.2010 №3307/5), затверджено Правила державної реєстрації актів цивільного стану в Україні.

У відповідності до п. 9 розділу І Правил, працівники органів державної реєстрації актів цивільного стану зобов`язані додержуватись таємниці державної реєстрації актів цивільного стану.

За рішенням суду фізична особа має право на ознайомлення з конфіденційною інформацією в актових записах цивільного стану про інших осіб, якщо це необхідно для реалізації та захисту прав та законних інтересів.

Повторна видача свідоцтв про державну реєстрацію актів цивільного стану, а також видача витягів з Державного реєстру актів цивільного стану громадян здійснюються відділами державної реєстрації актів цивільного стану при підтвердженні права особи на отримання даних документів та, в окремих випадках, родинних відносин між заявником та особою, щодо якої складено актовий запис цивільного стану.

Відповідно до вимог п.1.14 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12 січня 2011 року №96/5, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 року за №55/18793, внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання щодо померлих проводяться за заявами осіб, які входять до кола спадкоємців за законом або заповітом, згідно з чинним законодавством України.

За наданими документами відсутнє підтвердження родинних відносин та відповідно прав кола спадкоємців, тому не вбачається можливим відновити формально втрачені юридичною силою документи, оскільки вбачається, що згідно свідоцтва смерть ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , інші документи, які необхідні для підтвердження родинних відносин, відсутні.

На підставі викладеного, рекомендовано звернутись до суду для підтвердження відповідних юридичних фактів, процедура встановлення яких передбачена Цивільним процесуальним кодексом України, зокрема в порядку окремого провадження відповідно до ст. ст. 293, 315 ЦПК України, оскільки за наявними документами внести відповідні зміни у актові записи після смерті при поданні відповідних заяв не вбачається можливості.

По суті, вказаний лист відділу ДРАЦС є довідкою про неможливість відновлення втрачених документів у відповідності до приписів ч. 2 ст. 318 ЦПК України.

У зв`язку з відсутністю можливості отримати підтвердження родинних відносин зі спадкодавцем у відділі державної реєстрації актів цивільного стану, вимушена звертатись до суду з даною заявою про встановлення факту родинних відносин для можливості подальшого оформлення спадщини, оскільки в даному випадку необхідно підтвердити факт родинних відносин, який встановлюється в судовому порядку в порядку окремого провадження.

Лише після встановлення даного факту з`явиться можливість оформлення прийняття спадщини у нотаріуса, і в даному випадку необхідно надати рішення суду про встановлення юридичного факту родинних відносин, що передбачено Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства Юстиції України від 22.02.2012 року №296/5, зареєстрованого в Міністерстві Юстиції України 22.02.2012 року за №282/20595.

Згідно п. 4.2 даного Порядку, доказом родинних та інших відносин спадкоємців зі спадкодавцем є: свідоцтва органів реєстрації актів цивільного стану, повний витяг з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів, копії рішень суду, що набрали законної сили, про встановлення факту родинних відносин та інших відносин.

Тобто, при зверненні до нотаріуса для оформлення спадщини в даному випадку заявнику потрібно надати рішення суду про встановлення факту родинних відносин із спадкодавцем.

Наявні документи та фактичні дані в сукупності підтверджують, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Київ, дійсно доводилась йому рідною матір`ю.

Як зазначено вище, цей факт підтверджується інформацією, наведеною у довідці виконавчого комітету Маньківської селищної ради від 28.07.2021 року №114 та інформацією, наведеною у по господарській книзі обліку.

Цей факт також підтверджується власне заповітом від 11.06.2010 року, посвідченим державним нотаріусом Сімнадцятої Київської державної нотаріальної контори Мінерт О.А., зареєстрованим в реєстрі за №2-1099, яким ОСОБА_2 все своє майно своєму синові ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Тобто, спадкодавець сама ж у заповіті вказала, що заявник є її сином.

Факт того, що покійна ОСОБА_2 дійсно доводилась заявнику рідною матір`ю підтверджується письмовими заявами жителів села Нестерівка Маньківського (Уманського) району Черкаської області ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , справжність підписів на яких засвідчено уповноваженою посадовою особою виконавчого комітету Маньківської селищної ради, старостою села Нестерівка Маньківського (Уманського) району Черкаської області.

Даними заявами підтверджується, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Києві, дійсно доводилась матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . При цьому, у даних заявах вказана його попередня зареєстрована адреса місця проживання, яка на даний час змінена на нинішню, вказану у даній заяві.

Оскільки мати померла, виключається можливість внесення змін до актових записів, тому потрібно встановити факт родинних відносин в судовому порядку.

Іншим шляхом підтвердити даний факт немає можливості, що змушує звернутися до суду за його встановленням.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення заяви без руху, повернення заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Відповідно до вимог ст. 293 ЦПК України, розгляд справ цієї категорії проводиться судом в складі одного судді і двох присяжних, тому до розгляду цієї справи слід залучити двох присяжних із списку присяжних затверджених головою Маньківської районної ради, а саме: ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , про що їх повідомити.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :
Відкрити провадження в цивільній справі №701/787/21 за заявою ОСОБА_1 , заінтересованої особи: Маньківської селищної ради про встановлення факту родинних відносин.
Розгляд справи провести в порядку загального провадження в закритому судовому засіданні.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 21 вересня 2021 року о 11 годині 30 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, буд. 8, смт. Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Заінтересованим особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії заяви та доданих до неї документів.

Заінтересованим особам для надання суду пояснень щодо заяви та доказів встановити строк до 21 вересня 2021 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях заінтересованої особи щодо заяви заінтересована особа викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти заяви. Пояснення заінтересованої особи підписуються нею або її представником.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення заінтересованих осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на заяву - до закінчення підготовчого провадження.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ck.court.gov.ua/sud2312/.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Маньківський районний суд Черкаської області до Черкаського апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Суддя І.Д.Калієвський