Справа № 351/558/19
Провадження № 22-ц/4808/1106/21
Головуючий у 1 інстанції Собко В. М.
Суддя-доповідач Бойчук
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2021 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський апеляційний суд в складі:

судді-доповідача Бойчука І.В.,

суддів: Фединяка В.Д., Девляшевського В.А.,

секретаря Пацаган В.В.

з участю ОСОБА_1 та представників ОСОБА_2 , Кутецького О.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_2 до приватного виконавця виконавчого округу Івано-Франківської області Безрукого Олега Васильовича, Державного підприємства «СЕТАМ» в особі Івано-Франківської філії Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Акціонерне товариство «Альфа-Банк», про визнання недійсними електронних торгів та акта приватного виконавця про проведені електронні торги за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 адвоката Цебрія Івана Остаповича на рішення Снятинського районного суду від 18 травня 2021 року під головуванням судді Собка В.М. у м. Снятин,

в с т а н о в и в:

У березні 2019 року ОСОБА_2 звернувся з позовом до приватного виконавця виконавчого округу Івано-Франківської області Безрукого О.В., ДП «СЕТАМ» в особі ІФФ ДП «СЕТАМ», ОСОБА_3 про визнання недійсними електронних торгів та акта приватного виконавця про проведені електронні торги.

На обґрунтування позовних вимог зазначив, що в провадженні приватного виконавця виконавчого округу Івано-Франківської області Безрукого О.В. перебуває виконавче провадження № 57265430, відкрите на підставі виконавчого листа № 351/1030/17 виданого 26.06.2018 Снятинським районним судом Івано-Франківської області та виконавче провадження № 58224688, відкрите на підставі виконавчого листа № 6-5243/11 виданого 29.03.2012 Дніпровським районним судом м. Києва. Вказані виконавчі провадження, за якими він є боржником, постановою приватного виконавця Безрукого О.В. від 29.01.2019 об`єднані у зведене виконавче провадження № 58230661.

Йому стало відомо, що приватний виконавець Безрукий О.В. через ДП «СЕТАМ» реалізував його майно - нежитлові приміщення загальною площею 836,2 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , на електронних торгах за 287 780 грн, однак він нічого не знав ні про торги, які відбулися 18.01.2019, ні про оцінку цього майна, яка є заниженою відносно реальної ринкової вартості такого. При цьому, при ознайомленні з матеріалами виконавчих проваджень він переконався, що в таких відсутні докази про його ознайомлення з оцінкою майна та повідомлення про те, що його майно (яке до того ж є додатковим, а не основним заставним майном) було реалізовано.

Посилаючись на те, що реальна вартість реалізованого майна становить близько одного мільйона гривень та у разі проведення оцінки і торгів належним чином, без порушень законодавства і його прав, відбулося б погашення боргів у виконавчому провадженні із залишком належних йому коштів, просив суд визнати недійсними електронні торги ДП «СЕТАМ» від 18.01.2019 (протокол № 383219) та Акт приватного виконавця Безрукого О.В. про проведені електронні торги від 07.02.2019.

Ухвалою Снятинського районного суду від 10.09.2019 залучено ПАТ «Укрсоцбанк» до участі в справі в якості третьої особи, без самостійних вимог щодо предмета спору.

Ухвалою Снятинського районного суду від 07.02.2020 замінено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ПАТ «Укрсоцбанк» правонаступником АТ «Альфа-Банк».

Рішенням Снятинського районного суду від 18 травня 2021 року відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_2 до приватного виконавця виконавчого округу Івано-Франківської області Безрукого О.В., ДП «СЕТАМ» в особі Івано-Франківської філії ДП «СЕТАМ», ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: АТ «Альфа-Банк», про визнання недійсними електронних торгів.

У апеляційній скарзі представник ОСОБА_2 посилається на незаконність та необґрунтованість рішення суду.

Зазначає, що судом першої інстанції безпідставно не взято до уваги висновок оціночно-будівельного дослідження від 26.07.2019, оскільки жодних ремонтних робіт новий власник не проводив. Оціночно-будівельне дослідження було проведене судовим експертом щоб спростувати нікчемну оцінку, за якою було реалізоване майно. Не брати його до уваги неможливо, оскільки це висновок судового експерта, який попереджений про кримінальну відповідальність.

Вказує, що хибним є висновок суду першої інстанції про те, що він не надав жодного доказу на підтвердження тієї обставини, що дізнався про проведення прилюдних торгів лише в лютому 2019 року, а тому лише 11 лютого 2019 року ознайомився з матеріалами виконавчих проваджень, у зв`язку з чим вважає себе неналежним чином повідомленим про прилюдні торги.

Доказом вказаних обставин є дата і підпис ознайомлення його представника з матеріалами виконавчого провадження. Доказів, що він був ознайомлений з проведенням прилюдних торгів і оцінкою немає.

Також те, що майно описано й арештовано ніяк не впливає на його ринкову, чи оціночну (експертну) вартість. Спочатку виставляється ринкова вартість, якщо ніхто не купив, тоді на других торгах ціна знижується, і т.д. Його майно було продано на електронних торгах з першого разу за ціною в декілька разів нижчою за його реальну ринкову вартість.

Експертна вартість оціночно-будівельного дослідження складає 764 3 82 грн, а реальна ринкова вартість більша (біля одного мільйона гривень), але аж ніяк не 287 780 грн, за які це майно було продане. У разі проведення належним чином, без порушень законодавства і його прав, оцінки і торгів, то в результаті продажу його майна в нього були б погашені всі борги і ще залишилося б як мінімум 500 000 грн.

Тому беззаперечним є факт, що його права порушені, а суд не повинен відмовляти в позові навіть з причини невірного способу захисту, якщо має місце порушення прав позивача.

Просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким визнати недійсними електронні торги ДП «СЕТАМ» від 18.01.2019 (протокол № 383219) та Акт приватного виконавця Безрукого О.В. про проведені електронні торги від 07.02.2019.

У відзиві на апеляційну скаргу приватний виконавець Безрукий О.В. зазначає, що відповідно до судової практики встановлена правова природа звіту про оцінку майна унеможливлює здійснення судового розгляду щодо застосування до нього наслідків, пов`язаних зі скасуванням юридичних актів чи визнанням недійсними правочинів. Спори про визнання недійсним звіту про оцінку майна не можуть бути розглянуті й у порядку будь-якого судочинства. Оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців.

Доводи скаржника про неправомірність звіту про оцінку майна, за відсутності оскарження в судовому порядку останнього та наявності відповідного судового рішення є передчасними.

Наявність у матеріалах справи іншого звіту про вартість проданого з електронних торгів майна свідчить тільки про те, що інший експерт на підставі інших умов, використовуючи іншу мету, за інший період, використовуючи інші аналоги для порівняння визначив іншу вартість об`єкта оцінки. Поданий позивачем висновок не спростовує правильність визначеної вартості описаного й арештованого виконавчому провадженні у зв`язку з чим не може бути доказом порушеного права позивача.

Також головною умовою, яку повинні встановити суди при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними, є наявність порушень, які могли вплинути на результати торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Представник ДП «СЕТАМ» у відзиві на апеляційну скаргу вказує, що інформаційне повідомлення про лот формується підприємством як організатором електронних торгів виключно на підставі заявки виконавця, тому виконавець несе повну відповідальність за повноту та достовірність інформації, що розміщена в системі.

Для визнання електронних торгів недійсними, які є правочином, в розумінні ст. 203 та 215 ЦК України, необхідно встановити порушення саме норм Порядку реалізації арештованого майна, чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів, чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. Порушення Закону України «Про виконавче провадження» має місце тільки на стадії підготовки та передачі майна на реалізацію обов`язки з виконання яких покладено на органи державної виконавчої служби дії яких мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Позивач повинен був довести, що відбулося порушення вимог Порядку при проведенні електронних торгів, ці порушення вплинули на результати торгів, чи порушені законні інтереси позивача під час проведення електронних торгів, однак позивачем не надано до суду першої інстанції належних та допустимих доказів на підтвердження такого.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_3 зазначає, що позивачем як в позовній заяві так і в апеляційній скарзі не зазначено жодних порушень правил проведення торгів. Дії приватного виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб.

В матеріалах справи містяться докази направлення приватним виконавцем повідомлення про результати визначення вартості майна позивача, останній знав про існування виконавчого провадження відносно нього, проте дії (бездіяльність) приватного виконавця у встановленому законом порядку не оскаржував. При цьому, визначення вартості майна не входить до предмету доказування, оскільки результати оцінки майна мають окремий, передбачений законом спосіб та порядок оскарження.

ОСОБА_2 не є власником спірних нежитлових приміщень, що підтверджується постановою про закінчення виконавчого провадження, витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, отже, враховуючи вимоги Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», не мав права замовляти оцінку нерухомого майна. Оцінка нерухомого майна згідно висновку № 038/07-18 проведена станом на 26.07.2019, а реалізація майна здійснювалася за оцінкою станом 19.11.2018, тому висновок № 038/07-18 оціночно-будівельного дослідження не є належним та допустимим доказом і такий поданий з порушенням вимог 83 ЦПК України, а отже не має прийматися судом до уваги.

В судовому засіданні представник ОСОБА_2 апеляційну скаргу підтримав з мотивів, наведених у ній.

Приватний виконавець Безрукий О.В. та представник ОСОБА_3 вимоги апеляційної скарги заперечили, покликаючись на обґрунтованість висновків суду першої інстанції.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, хоча належним чином були повідомлені про місце і час розгляду справи.

Враховуючи вищенаведене та необхідність дотримання судом строків розгляду справи в апеляційному порядку, колегія суддів відповідно до статті 372 ЦПК України перешкод у розгляді справи в зв`язку з їх неявкою не вбачає.

Заслухавши суддю-доповідача, представника ОСОБА_2 , приватного виконавця Безрукого О.В. та представника ОСОБА_3 , дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення з таких підстав.

Встановлено, що постановою приватного виконавця виконавчого округу Івано-Франківської області Безрукого О.В. від 20.09.2018 відкрито виконавче провадження ВП № 57265430 з примусового виконання виконавчого листа № 351/1030/17, виданого 26.06.2018 Снятинським районним судом, про стягнення солідарно з КлопотОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованості по відсотках за договором про надання відновлювальної кредитної лінії № 114-35.2/355 від 22.08.2008 в сумі 5 590,51 дол. США, що еквівалентно до гривні становить 150 798,39 грн. та судових витрат у сумі 1600,00 грн (т.1 а.с. 8-9). Згідно копії рекомендованого повідомлення про вручення копію постанови про відкриття вручено ОСОБА_2 25.09.2018 (т.1 а.с. 43).

Постановою про опис та арешт майна боржника від 19.10.2018 у виконавчому провадженні ВП №57265430 було накладено арешт на майно боржника ОСОБА_2 , а саме на нежитлові приміщення загальною площею 836,2 кв. м. за адресою: АДРЕСА_1 , копію якою направлено боржнику ОСОБА_2 рекомендованим листом, що підтверджується Списком згрупованих поштових відправлень № 2449 та роздруківкою відстеження поштового відправлення (т.1 а.с. 44-48).

Постановою приватного виконавця виконавчого округу Івано-Франківської області Безрукого О.В. від 29.01.2019 відкрито виконавче провадження ВП № 58224688 з примусового виконання виконавчого листа № 6-5243/11, виданого 29.03.2012 Дніпровським районним судом м. Києва,про стягнення з ОСОБА_2 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 солідарно на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованості за договором про надання відновлювальної кредитної лінії № 114-35.2/355 від 22.08.2008 в сумі 190 991,32 грн. та судових витрат у сумі 2 277,32 грн (т.1 а.с. 10-11).

Згідно постанови від 29.01.2019 вказані виконавчі провадження № 57265430 та №58224688 об`єднані у зведене виконавче провадження ВП № 58230661 (т.1 а.с. 12-13).

Відповідно до звіту про незалежну оцінку вартості нежитлових будівель від 19.11.2018 вартість нежитлових приміщень за адресою: АДРЕСА_1 від 19.11.2018, їх становить 287 780,00 грн (т. 1 а.с. 119-120).

Згідно листа від 07.12.2018 за № 01-29/1180 приватний виконавець повідомив ОСОБА_2 про встановлену згідно висновку експерта ринкову вартість арештованого майна 287 780 грн, з долученням копії висновку від 19.11.2018. Повідомлення відправлено ОСОБА_2 10.12.2018, що підтверджується Списком згрупованих поштових відправлень № 6386 та роздруківкою відстеження поштового відправлення (т.1 а.с. 49-51).

Відповідно до Заявки на реалізацію описаного й арештованого майна № 01-29/1201 приватним виконавцем виконавчого округу Івано-Франківської області Безруким О.В. направлено до ДП «СЕТАМ» документи для внесення інформації про описане та арештоване майно ОСОБА_2 , а саме: нежитлові приміщення загальною площею 836,2 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , вартістю (без ПДВ) 287 780,00 грн, на сайт електронних торгів майна боржника (т.1 а.с. 14-17).

Згідно листа ДП «СЕТАМ» від 29.12.2018 за № 106/27/355-18 підприємством опубліковано в Системі інформацію про електронні торги, проведення яких призначено на 18.01.2019, лот 324762 (т.1 а.с. 18).

Відповідно до протоколу про проведені електронні торги № 383219 торги відбулися 18.01.2019, майно боржника ОСОБА_2 , а саме: нежитлові приміщення загальною площею 836,2 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , реалізовано за найвищою ціновою пропозицією на суму 287780,00 грн. переможцю, учаснику торгів № 5 ОСОБА_3 (т.1 а.с. 19-20).

Приватним виконавцем виконавчого округу Івано-Франківської області Безруким О.В. 07.02.2019 на підставі протоколу про проведені електронні торги від 18.01.2019 № 383219 складено Акт про проведені електронні торги, майно - нежитлові приміщення загальною площею 836,2 кв. м. за адресою: АДРЕСА_1 , яке належало ОСОБА_2 та придбано ОСОБА_3 за ціною 287 780,00 грн (т.1 а.с. 21).

Згідно висновку № 038/07-18 оціночно-будівельного дослідження від 26.07.2019, проведеного на замовлення ОСОБА_2 , вартість нежитлових приміщення за адресою: АДРЕСА_1 станом на час проведення дослідження становить 764 382,00 грн (т. 1 а.с.128-163).

Предметом позову у цій справі є визнання недійсними електронних торгів та акта приватного виконавця про проведені електронні торги.

За змістом статей 15 і 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 2 ст. 16, ч. 1 ст. 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Отже, відчуження майна з електронних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, тому така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами першою-третьою та шостою статті 203 ЦК України (частина перша статті 215 цього Кодексу).

Такий правовий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 910/856/17.

При вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

Згідно ч. 5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення.

Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.

Відповідно до ст. 28 Закону України «Про виконавче провадження» копії постанов виконавця та інші документи виконавчого провадження доводяться виконавцем до відома сторін та інших учасників виконавчого провадження, надсилаються адресатам простою кореспонденцією або доставляються кур`єром, крім постанов про відкриття виконавчого провадження, про повернення виконавчого документа стягувачу, повідомлення стягувачу про повернення виконавчого документа без прийняття до виконання, які надсилаються рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Боржник вважається повідомленим про початок примусового виконання рішень, якщо йому надіслано постанову про відкриття виконавчого провадження за адресою, зазначеною у виконавчому документі. Документи виконавчого провадження надсилаються стягувачу та боржнику за їхніми адресами, зазначеними у виконавчому документі. У разі зміни стороною місця проживання чи перебування або місцезнаходження документи виконавчого провадження надсилаються за адресою, зазначеною у відповідній заяві сторони виконавчого провадження.

Згідно ч. 1, 4, 5 ст. 19 Закону України «Про виконавче провадження» сторони виконавчого провадження та прокурор як учасник виконавчого провадження мають право ознайомлюватися з матеріалами виконавчого провадження, робити з них виписки, знімати копії, заявляти відводи у випадках, передбачених цим Законом, мають право доступу до автоматизованої системи виконавчого провадження, право оскаржувати рішення, дії або бездіяльність виконавця у порядку, встановленому цим Законом, надавати додаткові матеріали, заявляти клопотання, брати участь у вчиненні виконавчих дій, надавати усні та письмові пояснення, заперечувати проти клопотань інших учасників виконавчого провадження та користуватися іншими правами, наданими законом.

Сторони зобов`язані невідкладно, не пізніше наступного робочого дня після настання відповідних обставин, письмово повідомити виконавцю про повне чи часткове самостійне виконання рішення боржником, а також про виникнення обставин, що обумовлюють обов`язкове зупинення вчинення виконавчих дій, про встановлення відстрочки або розстрочки виконання, зміну способу і порядку виконання рішення, зміну місця проживання чи перебування (у тому числі зміну їх реєстрації) або місцезнаходження, а боржник - фізична особа - також про зміну місця роботи.

За загальним правилом реалізація арештованого майна здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною (ч. 1 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження).

У пункті 48 постанови Великої Палати Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі № 367/6231/16-ц (провадження № 14-529цс19) зазначено, що порушення, допущені державним (приватним) виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо, підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом.

Згідно з ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (ст. 76 ЦПК України).

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ст. 77 ЦПК України).

Статтею 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України).

У матеріалах справи відсутні будь-які докази того, що ОСОБА_2 , не погоджуючись з вартісною оцінкою нежитлового приміщення, заперечував чи оскаржував оцінку майна та дії приватного виконавця. При цьому, ОСОБА_2 знав про існування виконавчого провадження, про опис та арешт належного йому нерухомого майна, повідомлення про встановлену згідно висновку експерта ринкову вартість арештованого майна йому направлено 10.12.2018 відповідно до вимог ст. 28 Закону України «Про виконавче провадження».

За правилами проведення електронних торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, чинних на момент проведення електронних торгів, організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця, в якій зазначається вартість майна, що передається на реалізацію, визначена рішенням суду або відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження», та інші відомості. Визначення стартової ціни лота здійснюється на підставі початкової вартості майна, яка дорівнює вартості майна, визначеній відповідно до законодавства (за результатами проведеної оцінки майна незалежним суб`єктом оціночної діяльності), що виставляється на електронних торгах.

Організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки.

В матеріалах справи міститься інформаційне повідомлення про електронні торги (т. 1 а.с. 56-60).

ОСОБА_2 дії приватного виконавця щодо отримання та подання документів для проведення електронних торгів в рамках виконавчого провадження не оскаржував, і доказів визнання таких дій незаконними ним не надано, у зв`язку із чим його доводи щодо порушень, допущених приватним виконавцем до початку торгів не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Вказуючи на недійсність проведених електронних торгів, позивач не зазначив порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів, чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів, натомість посилався на Тимчасове положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 27.10.1999 № 68/5, яке втратило чинність на підставі наказу Міністерства юстиції України від 22.12.2015 № 2710/5.

Судом не встановлено порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів та доказів на підтвердження таких порушень позивачем суду надано не було.

Встановивши, що проведення прилюдних торгів відбулося з дотриманням норм Закону України «Про виконавче провадження», оскільки реалізація майна здійснена за ціною, визначеною звітом про оцінку майна, який не втратив чинність, з врахуванням того, що відповідно до ч. 6 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» якщо строк дійсності звіту про оцінку майна закінчився після передачі майна на реалізацію, повторна оцінка такого майна не проводиться, а також те, що позивач не надав суду належних та допустимих доказів на підтвердження своїх вимог про визнання електронних торгів недійсними, посилаючись на занижену вартісну оцінку нежитлового приміщення, не надав доказів заперечення такої та оскарження дії приватного виконавця щодо оцінки майна, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про недоведеність позовних вимог та про відмову у задоволенні позову.

Доводи позивача про те, що він не був повідомлений про оцінку та про проведення торгів не знайшли свого підтвердження і спростовуються встановленими судом обставинами щодо направлення йому повідомлення про визначену вартість майна та розміщення ДП «СЕТАМ» повідомлення про електронні торги з продажу нерухомого майна.

З цих підстав є неспроможними доводи апелянта про те, що він дізнався про оцінку описаного та арештованого майна і проведення електронних торгів лише в лютому 2019 року.

Посилання ОСОБА_2 на нікчемність проведеної в межах виконавчого провадження оцінки майна, внаслідок чого сума реалізації нерухомого майна була занижена, що не забезпечило погашення боргового зобов`язання, та на висновок № 038/07-18 оціночно-будівельного дослідження від 26.07.2019, згідно якого вартість нежитлових приміщення становить 764 382,00 грн, не приймаються до уваги, оскільки за відсутності оскарження в судовому порядку оцінки майна та відповідного судового рішення, доводи щодо неправомірності оцінки майна є необґрунтованими.

Доводи апелянта про порушення його прав реалізацією належного йому майна за оцінкою, проведеною межах виконавчого провадження, висновків суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Апеляційний суд дійшов переконання, що судом першої інстанції постановлено рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги не спростовують його законності та обґрунтованості. Підстав для його скасування з мотивів, наведених у апеляційній скарзі, не встановлено.

Порядок розподілу та відшкодування судових витрат регламентується статтею 141 ЦПК України.

Частиною 1 зазначеної статті встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи наведене, судові витрати, понесені у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, покладаються на апелянта.

Керуючись ст. 374, 375, 381-384, 389, 390 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення Снятинського районного суду від 18 травня 2021 року залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 13 вересня 2021 року.

Суддя-доповідач: І.В. Бойчук

Судді: В.Д. Фединяк

В.А. Девляшевський