КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи № 753/8236/21 Головуючий у суді першої інстанції - Сирбул О.Ф.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Яворського М.А.(суддя-доповідач), Кашперської Т.Ц., Фінагеєва В.О.,

розглянувши цивільну справу в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи за апеляційною скаргою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ТРИ СУСІДИ 1», подану представником Поліщуком Олександром Сергійовичем, на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 27 квітня 2021 року у справі за заявою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ТРИ СУСІДИ 1» про видачу судового наказу на солідарне стягнення заборгованості зі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 за житлово-комунальні послуги, -

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2021 року ОСББ «ТРИ СУСІДИ 1» звернулось до суду із заявою про видачу судового наказу, відповідно до якої просило видати судовий наказ про солідарне стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСББ «ТРИ СУСІДИ 1» заборгованість за житлово-комунальні послуги у розмірі 6 137,69 грн, а також солідарно стягнути судовий збір у розмірі 227 грн.

Подану заяву про видачу судового наказу ОСББ «ТРИ СУСІДИ 1» мотивувало тим, що ОСББ «ТРИ СУСІДИ 1» створено власниками квартир та нежитлових приміщень багатоквартирних будинків, що розташовані: АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 .

Вказано, що протоколом установчих зборів ОСББ «ТРИ СУСІДИ 1» №1 від 15 червня 2018 року було затверджено розмір внеску на утримання будинку та його прибудинкової території на рівні 5,95 грн за один квадратний метр загальної площі квартир, житлових приміщень та 6,23 грн за один квадратний метр загальної площі нежитлових приміщень, що перебувають у власності співвласників будинку, за один календарний місяць.

Протоколом установчих зборів ОСББ «ТРИ СУСІДИ 1» №3 від 03 січня 2019 року було затверджено розмір внеску на утримання будинку та його прибудинкової території на рівні 6,95 грн за один квадратний метр загальної площі квартир, житлових приміщень та 5,95 грн за один квадратний метр загальної площі нежитлових приміщень, що перебувають у власності співвласників будинку, за один календарний місяць.

Протоколом установчих зборів ОСББ «ТРИ СУСІДИ 1» №1/2020 від 21 березня 2020 року було затверджено кошторис витрат, розмір щомісячних внесків співвласників будинку на 2020 року на рівні 6,50 грн - за один метр квадратний загальної площі квартир за один календарний місяць та 5,94 грн - за один метр квадратний загальної площі нежитлових приміщень за один календарний місяць.

В заяві також зазначено, що квартира АДРЕСА_4 на праві власності зареєстрована за ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в рівних долях.

Вказано, що станом на день звернення до суду із заявою у ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 виникла заборгованість за житлово-комунальні послуги у розмірі 6 137,69 грн.

Враховуючи зазначені обставини, ОСББ «ТРИ СУСІДИ 1» просило задовольнити їх заяву та видати судовий наказ про стягнення вказаної вище заборгованості.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 27 квітня 2021 року відмовлено ОСББ «ТРИ СУСІДИ 1» у задоволенні заяви про видачу судового наказу.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, ОСББ «ТРИ СУСІДИ 1» подало апеляційну скаргу, яку мотивовано тим, що оскаржувана ухвала є невмотивованою, необгрунтованою та такою, яка постановлено з грубим порушенням норм процесуального права.

В апеляційній скарзі зазначено, що доводи суду першої інстанції щодо порушення заявником положень статті 161 ЦПК України не знаходять свого підтвердження, оскільки до суду першої інстанції була подана заява про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги. Крім того, наголошено, що суд дійшов до помилкового висновку щодо того, що законом не передбачена можливість винесення судового наказу щодо двох і більше відповідачів. Апелянт вказує, що чинний ЦПК України не передбачає прямої заборони щодо звернення до суду із заявою про видачу судового наказу щодо двох і більше боржників, а отже заявник не позбавлений такої можливості.

Враховуючи вищевикладене, ОСББ «ТРИ СУСІДИ 1» просило скасувати ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 27 квітня 2021 року, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

18 серпня 2021 року на адресу апеляційного суду надійшов відзив від представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 - ОСОБА_5 , відповідно до якого вказано, що не погоджується із апеляційної скаргою, оскільки з матеріалів справи дійсно вбачається спір про право, що є підставою для відмови у видачі судового наказу про стягнення заборгованості.

Так, представник ОСОБА_5 зазначив, що заявником не було додано до заяви ні копії договору, укладеного між ОСББ «ТРИ СУСІДИ 1» та власниками квартири, ні інших доказів на підтвердження розміру тарифу, підстав та порядку його зміни, доказів про розмір площі квартири, ні доказів надання ОСББ та отримання власниками наданих послуг.

У відзиві також зазначено, що особовий рахунок № НОМЕР_1 відкрито на ОСОБА_2 , а не на всіх власників квартири, а ОСОБА_3 у вказаній квартирі не проживає та не зареєстрована, відповідно й послуги ОСББ не отримує.

Окремо представник ОСОБА_5 наголошує на тому, що рішення загальних зборів ОСББ «ТРИ СУСІДИ 1» від 07 березня 2020 року, оформлене протоколом від 21 березня 2020 року №1/2020, копія якого додана до заяви і яким затверджено тариф 6,50 грн - визнано недійсним в судовому порядку рішенням Господарського суду міста Києва від 19 листопада 2020 року, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 18 березня 2021 року у справі №910/4432/20.

Враховуючи вищевикладені обставини, представник ОСОБА_5 просить апеляційну скаргу ОСББ «ТРИ СУСІДИ 1» залишити без задоволення, а ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 27 квітня 2021 року - без змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

У відповідності до ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

У відповідності до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно з ч. 3 ст. 369 ЦПК України, з урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції може розглянути апеляційні скарги, зазначені в частинах першій та другій цієї статті, у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вищевикладене, оскільки із матеріалів справи не вбачається обставин, які б унеможливлювали розгляд справи без повідомлення учасників справи, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Ухвала суду першої інстанції відповідає вказаним вимогам закону виходячи з наступного.

Суд першої інстанції, постановляючи ухвалу про відмову у видачі судового наказу мотивував своє рішення тим, що правилами статті 161 ЦПК України визначені вимоги, за якими може бути видано судовий наказ, проте законом не передбачена можливість винесення судового наказу щодо двох і більше відповідачів (солідарна відповідальність). Також судом зазначено, що з поданої заяви і доданих до неї документів вбачається спір про право, що за приписами п.3 ч.1 ст.165 ЦПК України є підставою для відмови у видачі судового наказу й заявлений спір має бути вирішений у порядку позовного провадження.

Апеляційний суд в цілому погоджується із висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до положень ч.3 ст.19 ЦПК України наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо.

Згідно із ст.160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу. Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Стаття 161 ЦПК України передбачає перелік вимог, за якими може бути видано судовий наказ. Так, зокрема, п.3 ч.1 вказаної статті передбачено, що судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та 3 відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості.

Статтею 163 ЦПК України визначено форму і зміст заяви про видачу судового наказу. Відповідно до положень вказаної статті заява про видачу судового наказу подається до суду у письмовій формі та підписується заявником або його представником. У заяві повинно бути зазначено: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), а також офіційні електронні адреси та інші дані, якщо вони відомі заявнику, які ідентифікують боржника; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника заявника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) вимоги заявника і обставини, на яких вони ґрунтуються; 5) перелік доказів, якими заявник обґрунтовує обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

До заяви про видачу судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника, якщо заява підписана представником заявника; 3) копія договору, укладеного в письмовій (в тому числі електронній) формі, за яким пред`явлено вимоги про стягнення грошової заборгованості; 4) інші документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Із аналізу положень п.2 ч.2 ст. 163 ЦПК України вбачається, що вказаною нормою права передбачено, що заява про видачу судового наказу може бути подана лише щодо одного боржника , а не декількох боржників. Значене кореспондується із статтею 3 Закону України «Про виконавче провадження» відповідно до якої судовий наказ є одночасно і судовим рішення ( п.4 ч.1 ст. 258 ЦПК України ) і виконавчим документом, та який видається лише щодо одного боржника, що унеможливлює видачу одного судового наказу щодо декількох боржників.

Відповідно до положень статті 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо: 1) заява подана з порушеннями вимог статті 163 цього Кодексу; 2) заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано; 3) заявлено вимогу, яка не відповідає вимогам статті 161 цього Кодексу; 4) наявні обставини, передбачені частиною першою статті 186 цього Кодексу; 5) з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, який перевищує позовну давність, встановлену законом для такої вимоги, або пройшов строк, встановлений законом для пред`явлення позову в суд за такою вимогою; 6) судом раніше виданий судовий наказ за тими самими вимогами, за якими заявник просить видати судовий наказ; 7) судом раніше відмовлено у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 3-6 частини першої цієї статті; 8) із поданої заяви не вбачається виникнення або порушення права грошової вимоги, за якою заявником подано заяву про видачу судового наказу; 9) заяву подано з порушенням правил підсудності.

З матеріалів справи вбачається, що заявником разом із поданою заявою було надано копію протоколу №1/01-2021 засідання правління ОСББ «ТРИ СУСІДИ 1» від 06 січня 2021 року, копію протоколу №1 установчих зборів ОСББ за місцезнаходженням : АДРЕСА_3 проведених 31 травня 2018 року від 15 червня 2018 року, копію протоколу №3 зборів ОСББ «ТРИ СУСІДИ 1» за місцезнаходженням : вул. Анни Ахматової 31 проведених 18 грудня 2018 року від 03 січня 2019 року, копію протоколу №1/22020 зборів ОСББ «ТРИ СУСІДИ 1» від 21 березня 2020 року (а.с.14-35).

Також заявником було надано розрахунок заборгованості за період з 01 жовтня 2018 року по 16 квітня 2021 року та інформаційну довідку КП Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 09 грудня 2020 року (а.с.36-40).

Враховуючи надані ОСББ «ТРИ СУСІДИ 1» документи, які долучені до заяви про видачу судового наказу, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку про наявність спору про право, оскільки надані документи не свідчать про безспірність заборгованості й з них неможливо встановити яким чином заявником було здійснено розрахунок заборгованості.

Крім того, наявність спору про право підтверджується також наданими представником ОСОБА_5 документами, зокрема копія рахунку на сплату внеску та інших платежів за квітень 2021 від 08 травня 2021 року ОСОБА_2 , копія рішення Господарського суду міста Києва від 19 листопада 2020 року та копія постанови Північного апеляційного господарського суду від 18 березня 2021 року, а також копія наказу Міністерства юстиції України від 21 травня 2020 року №1730/5 (а.с.105-129).

Відповідно до положень ч.2 ст. 166 ЦПК України відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 3-6 частини першої статті 165 цього Кодексу, унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, Київський апеляційний суд , -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ТРИ СУСІДИ 1», подану представником Поліщуком Олександром Сергійовичем, залишити без задоволення.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 27 квітня 2021 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, окрім випадків, передбачених ч. 3 ст. 389 ЦПК України.

Судді:

________________ ________________ _____________

М.А.Яворський Т.Ц.Кашперська В.О.Фінагеєв