Ухвала

06 вересня 2021 року

м. Київ

справа № 645/6189/16-ц

провадження № 61-14524ск21

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротенка Є. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником - адвокатом Гринишиним Євгенієм Васильовичем, на постанову Харківського апеляційного суду від 13 квітня 2021 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Приватні інвестиції», ОСОБА_1 , приватних нотаріусів Харківського міського нотаріального округу Остапенка Євгена Михайловича та ОСОБА_3 про визнання недійсним та скасування рішень про державну реєстрацію права власності на квартиру, визнання недійним договору купівлі-продажу, витребування майна з незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

27 серпня 2021 року ОСОБА_1 через свого представника - адвоката Гринишина Є. В. звернувся до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою постанову Харківського апеляційного суду від 13 квітня 2021 рокуу вищевказаній справі.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Встановлено, що повний текст постанови Харківського апеляційного суду від 13 квітня 2021 року складено 21 квітня 2021 року, а касаційну скаргу подано заявником 27 серпня 2021 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, передбаченого статтею 390 ЦПК України.

У касаційній скарзі заявник просить поновити строк на касаційне оскарження судового рішення, посилаючись на те, що звертаючись вперше із касаційною скаргою 07 липня 2021 року на оскаржене судове рішення вказував, що про складання повного тексту його адвокат Гринишин Є. В. дізнався 07 червня 2021 року під час ознайомлення із матеріалами справи у суді першої інстанції. Договір про надання правової допомоги укладено з ним 27 травня 2021 року. Тоді і заявник отримав повний текст оскарженого рішення. Також надавав копію угоди від 13 квітня 2021 року про розірвання договору про надання правової допомоги із адвокатом Ярьоменко Р. Р., яка не отримала повного тексту оскарженого судового рішення з причин відсутності належних повноважень. З урахуванням вказаного вище, а також оскільки він не є спеціалістом у галузі права, просив поновити йому строк на касаційне оскарження.

Вирішуючи питання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, суд має виходити з того, що підстави пропуску строків можуть бути визнані поважними лише у тому випадку, якщо таке недотримання строків касаційного оскарження було зумовлене діями (бездіяльністю) суду апеляційної інстанції, а так само наявністю інших об`єктивних перешкод, що безумовно перешкоджали своєчасному зверненню з такою скаргою.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, може бути визнано порушенням права на справедливий судовий розгляд, гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема, в аспекті дотримання принципу правової визначеності, який включає принцип остаточності судового рішення.

ЄСПЛ зазначив, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (§ 35 рішення ЄСПЛ від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії», № 11681/85).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (§ 34 рішення ЄСПЛ від 21 грудня 2010 року у справі «Перетяка і Шереметьєв проти України», № 17160/06 та № 35548/06).

Аналіз наданих пояснень на обґрунтування пропуску строку звернення до суду касаційної інстанції з повторно поданою касаційною скаргою свідчить, що вказані обставини не можна вважати поважними з огляду на таке.

Як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень ухвалою Верховного Суду від 14 липня 2021 року касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 13 квітня 2021 року було залишено без руху, зокрема, через пропуск строку на касаційне оскарження судового рішення.

Верховний Суд, визначивши ОСОБА_1 строк усунення недоліків, констатував, що касаційна скарга подана із пропуском процесуального строку, доводи касаційної скарги не містили відомостей про наявність доказів отримання самим ОСОБА_1 копії оскаржуваного рішення, або відсутність таких доказів, а також вчинення заявником або його представником процесуальних дій, направлених на отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції у період з 13 квітня 2021 року до 07 липня 2021 року.

Ухвалою Верховного Суду від 05 серпня 2021 року касаційну скаргу ОСОБА_1 повернуто у зв`язку з невиконанням вимог ухвали про залишення касаційної скарги без руху, а саме в частині пропуску строку на касаційне оскарження (не надав доказів на підтвердження поважності причин пропуску цього строку).

Звертаючись до Верховного Суду повторно ОСОБА_1 , як на поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження, знову вказує на отримання ним копії оскарженого рішення у день ознайомлення з матеріалами справи його представником - ОСОБА_4 - 07 червня 2021 року. Окрім того, зазначає про розірвання договору про надання правової допомоги з попереднім представником, яка не отримала копії оскарженого рішення у зв`язку із закінченням у неї відповідних повноважень. Також указує на свою необізнаність в галузі права.

Однак, наведені заявником підстави для поновлення пропущеного процесуального строку на касаційне оскарження не дають достатніх підстав для визнання їх поважними.

У статті 44 ЦПК України закріплено обов`язок особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на касаційне оскарження судових рішень, особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, в тому числі, спрямовані на підготовку касаційної скарги, яка за своїм змістом і формою буде відповідати усім вимогам процесуального закону.

В тому числі, учасники судового процесу, які не є фахівцями у галузі права, повинні вчасно залучати осіб, які надаватимуть їм правничу допомогу.

Вступна та резолютивна частини постанови Харківського апеляційного суду від 13 квітня 2021 року проголошена у судовому засіданні 13 квітня 2021 року.

Відповідно до частини третьої статті 272 ЦПК України у разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів з дня його складання - в електронній формі у порядку, встановленому законом (у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси), або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса в особи відсутня.

Право на ефективний судовий захист передбачає, що сторони цивільного судочинства повинні мати змогу реалізувати право подати апеляцію з того моменту, коли вони фактично поінформовані про самі судові рішення, що можуть порушувати їх законні права чи інтереси (RYAZANTSEV v. RUSSIA, N 21774/06, § 53, від 10 березня 2011 року).

ОСОБА_1 не обґрунтовує та не надає доказів отримання саме ним, як учасником справи, копії оскаржуваного рішення. Не обґрунтовує чи вчинялися ним процесуальні дії, направлені на отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції у період з 13 квітня 2021 року до 07 червня 2021 року.

Доказів порушення апеляційним судом порядку вручення судового рішення, передбаченого статтею 272 ЦПК України, матеріали касаційного провадження також не містять.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.

У клопотанні про поновлення процесуального строку заявник не наводить поважних причин, що перешкодили звернутися до суду касаційної інстанції з первинно поданою касаційною скаргою з дотриманням процесуальних строків, та які б виправдовували втручання касаційного суду у принцип правової визначеності судових рішень, які набрали законної сили.

Таким чином, заявнику необхідно подати до суду касаційної інстанції заяву про поновлення строку на касаційне оскарження, в якій навести інші підстави для його поновлення та надати відповідні докази.

Такими доказами можуть бути довідка із суду, поштового відділення зв`язку, копії матеріалів справи тощо.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений судом строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження будуть визнані судом неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження

у справі на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Керуючись статтями 185, 389, 390, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними підстави для поновлення строку на касаційне оскарження постанови Харківського апеляційного суду від 13 квітня 2021 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Приватні інвестиції», ОСОБА_1 , приватних нотаріусів Харківського міського нотаріального округу Остапенка Євгена Михайловича та ОСОБА_3 про визнання недійсним та скасування рішень про державну реєстрацію права власності на квартиру, визнання недійним договору купівлі-продажу, витребування майна з незаконного володіння.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником - адвокатом Гринишиним Євгенієм Васильовичем, на постанову Харківського апеляційного суду від 13 квітня 2021 року залишити без руху.

Надати заявнику для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Коротенко