Р. С. З. № 20
У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

10 вересня 2021 року Суддя Маньківського районного суду, Черкаської області І.Д. Калієвський, розглянувши матеріали за позовом Уманської окружної прокуратури в інтересах держави до Іваньківської сільської об`єднаної територіальної громади Маньківського району Черкаської області та ОСОБА_1 про усунення перешкод у здійсненні права користування і розпорядження земельною ділянкою шляхом визнання недійсним рішення органу місцевого самоврядування,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Уманської окружної прокуратури звернувся в суд в інтересах держави з позовом до відповідачів про усунення перешкод у здійсненні права користування і розпорядження земельною ділянкою шляхом визнання недійсним рішення органу місцевого самоврядування.

На підставу своїх вимог спирається на те, що Чорнокам`янською сільською радою Маньківського району Черкаської області 13.05.2009 прийнято рішення №29-2/V про організацію території ландшафтного заказника місцевого значення «Чорнокам`янський притікичський каньйон» загальною площею 1067,2 га.

Рішенням Черкаської обласної ради від 28.08.2009 № 28-8/V «Про території та об`єкти природно-заповідного фонду» затверджено пропозицію щодо створення об`єкту природно-заповідного фонду «Чорнокам`янський притікичський каньйон».

Наказом Державного управління охорони навколишнього природного середовища в Черкаській області від 09.10.2012 року №56 затверджено Положення про ландшафтний заказник місцевого значення «Чорнокам`янський притікичський каньйон».

Розділом 2 Положення передбачено, що Заказник оголошено з метою збереження та ефективного використання природного комплексу з різноманітним ландшафтом, забезпечення гармонійного співіснування екосистеми та традиційного землекористування території заказника, в тому числі існуючих об`єктів малої гідроенергетики.

Основними завданням Заказника є: створення умов для охорони та збереження у місцях скупчення флори та фауни, серед яких є види занесені до Червоної Книги України: рястка відігнута, цибуля ведмежа, водяний горіх, видра річкова; створення умов для екологічно збалансованого функціонування існуючих об`єктів малої гідроенергетики, у тому числі з метою підтримки сприятливого режиму для охорони флори і фауни та гідрологічного режиму на території Заказника; додержання вимог щодо охорони території Заказника під час здійснення господарської, управлінської та іншої діяльності; створення умов для ведення традиційної господарської діяльності, в тому числі виробництво електроенергії з додержанням режиму охорони території Заказника; узагальнення досвіду гармонійного співіснування об`єктів енергетики та екосистеми Заказника та прилеглої території; - використання Заказника у виховних, наукових, естетичних, природоохоронних, господарських та оздоровчих цілях; - проведення наукових досліджень і спостережень на території Заказника, спостереження, вивчення та систематизація впливу діяльності малих гідроелектростанцій на екосистему території; - підтримання загального екологічного балансу в регіоні, поширення екологічних знань, тощо.

Пунктами 1.3.-1.7. Положення передбачено, що територія заказника з усіма об`єктами природи належить до природно-заповідного фонду України і охороняється як національне надбання, щодо якого встановлюється особливий режим охорони, відтворення та використання.

Земельна ділянка, якій надано статус Заказника, не вилучається з користування Землекористувачів, які здійснюють у його межах свою діяльність згідно з цим Положенням, зі збереження традиційного землекористування для зазначеної території.

Межі заказника встановлюються в натурі, оформляються державними знаками та інформаційними матеріалами, наносяться на відповідні планово-картографічні матеріали, відображаються у формах державної статистичної звітності з кількісного обліку земель та землевпорядній документації відповідно до законодавства.

Землекористувачі на території Заказника у своїй діяльності керуються Конституцією України, законами України «Про охорону навколишнього природного середовища», «Про природно - заповідний фонд України», іншими законодавчими і нормативно-правовими актами та цим Положенням, забезпечують і несуть відповідальність за належний стан та додержання встановленого режиму території Заказника.

Забезпечення режиму території заказника здійснюється Чорнокам`янською сільською радою та відповідними землекористувачами.

Відповідно до п. 3.6. Положення, на землекористувачів у межах Заказника оформляється охоронне зобов`язання щодо додержання встановленого режиму території.

Державним управлінням охорони навколишнього природного середовища в Черкаській області 04.04.2012 Заказник передано під охорону Чорнокам`янській сільській раді на підставі охоронного зобов`язання №92.

Таким чином, Заказник як об`єкт природно-заповідного фонду є юридично створеним з 28.08.2009 і включає 1067,1 га., земель на території Чорнокам`янської сільської ради, яким надано статус земель природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення (п. «в» ст. 19 ЗК України).

Згідно з рішенням Іваньківської сільської ради «Про початок реорганізації Чорнокам`янської сільської ради шляхом приєднання до Іваньківської сільської ради» від 18.12.2020 року №1-15/VІІІ Іваньківської сільська рада є правонаступником всіх прав та обов`язків Чорнокам`янської сільської ради.

Згідно з інформаціями Іваньківської сільської ради від 12.08.2021 року №942/02-31, Черкаської обласної державної адміністрації від 06.08.2021 року №01/01-47/6332/01/01-47/18285 межі вказаного об`єкту природно - заповідного фонду не встановлені.

Однак установлено, що за даними Публічної кадастрової карти України, частина території Заказника, зокрема, земельна ділянка за кадастровим номером :01:001:0150, площею 0,1 га., знаходиться у приватній власності ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 36 Закону України «Про Державний земельний кадастр» на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, оприлюднюються картографічна основа, індексні кадастрові карти (плани) та всі відомості Державного земельного кадастру, передбачені статтями 12-15 цього Закону, в тому числі у векторному вигляді, без права їх зміни (редагування).

Згідно ч. 5 ст. 21 цього Закону відомості про обмеження у використанні земель вносяться до Державного земельного кадастру на підставі схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів, проектів землеустрою, що забезпечують еколого-економічне обґрунтування сівозміни та впорядкування угідь, проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок, технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості), робочих проектів землеустрою, технічної документації із землеустрою щодо інвентаризації земель, технічної документації із землеустрою щодо резервування цінних для заповідання територій та об`єктів, проектів створення територій та об`єктів природно-заповідного фонду, іншої документації із землеустрою.

Публічна кадастрова карта України містить шар «Природно-заповідний фонд», в якому знаходиться інформація про понад 7 тисяч територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Шар створено з метою збереження та охорони об`єктів природно-заповідного фонду, відкриття для широкого загалу даних про такі території та місце їх розташування, а також для надання можливості державним кадастровим реєстраторам враховувати таку інформацію при прийнятті рішення про реєстрацію земельної ділянки. Створення цього інформаційного шару на Публічній кадастровій карті України здійснюється відповідно до інформації про об`єкти природно-заповідного фонду України, наданої Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів України.

Опрацювання Публічної кадастрової карти України дає загальнодоступну можливість визначити територію Заказника та встановити накладення на його межі земельної ділянки з кадастровим номером :01:001:0150 площею 0,1 га., що належить на праві приватної власності ОСОБА_1 .

При цьому, хоча межі території Заказника не виведені в натурі, відповідно до ч. 4 ст. 7 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», його межі визначаються відповідно до проекту створення.

Верховний Суд України у п. 23 постанови від 20.05.2020 по справі №820/5402/16 визнав обґрунтованим використання судами у правозастосовній діяльності вимог норми ч. 4 ст. 7 вказаного вище Закону вказавши, що до встановлення меж територій та об`єктів природно-заповідного фонду в натурі їх межі визначаються відповідно до проектів створення територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Також за результатами опрацювання Публічної кадастрової карти України встановлено, що на території Черкаської області визначено територію ландшафтного заказника місцевого значення «Чорнокам`янський притікичський каньйон» шляхом нанесення шару «Природно-заповідний фонд».

За графічною інформацією з Публічної кадастрової карти України встановлено, що земельна ділянка за кадастровим номером :01:001:0150, площею 0,1 га., за цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, належить на праві приватної власності та розташована в межах шару природно-заповідного фонду, а саме ландшафтного заказника місцевого значення «Чорнокам`янський притікичський каньйон».

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно на цей час земельна ділянка з кадастровим номером :01:001:0150 площею 0,1 га., зареєстрована на праві приватної власності за ОСОБА_1 .

Щодо надання у приватну власність земельної ділянки за кадастровим номером :01:001:0150 встановлено наступне.

Рішенням Чорнокам`янської сільської ради від 02.06.2015 року №48-4/VI затверджено технічну документацію із землеустрою щодо відведення земельної ділянки в натурі (на місцевості) та надано у власність, у тому числі, ОСОБА_1 , земельну ділянку площею 0,1 га., для ведення особистого селянського господарства, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Вказане рішення стало підставою для видачі 03.08.2015 свідоцтва про право власності від серія та номер НОМЕР_1 .

Реєстраційною службою Маньківського районного управління юстиції, на підставі якого за ОСОБА_1 , 24.07.2015 проведено державну реєстрацію, зареєстровано право приватної власності на земельну ділянку за кадастровим номером :01:001:0150, площею 0,1 га., (номер запису про право власності 10649860).

Таким чином, усупереч ст. ст. 19, 20, п. «г» ч. 4 ст. 84, ст. ст. 122, 149, 150, 186-1 ЗК України, ч. 3 ст. 7, ч. 1 ст. 9, ч. 3 ст. 53, ст. 54 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» (у редакції, чинній на 19.05.2016), відповідно до яких землі під об`єктами природно-заповідного фонду не можуть передаватися у приватну власність, а території та об`єкти природно-заповідного фонду можуть використовуватись лише у природоохоронних, науково-дослідних, оздоровчих та інших рекреаційних, освітньо-виховних цілях та для моніторингу навколишнього природного середовища, землі під об`єктами природно-заповідного фонду, історико-культурного та оздоровчого призначення, що мають особливу екологічну, оздоровчу, наукову, естетичну та історико-культурну цінність, належать до земель державної власності, які не можуть передаватись у приватну власність, якщо інше не передбачено законом Чорнокам`янська сільська рада своїм рішенням від 02.06.2015 № 48-4/VI про затвердження документації із землеустрою та надання земельної ділянки у власність без зміни цільового призначення ОСОБА_1 ,. у власність земельну ділянку природно-заповідного фонду з кадастровим номером :01:001:0150 площею 0,1 га., з метою ведення особистого селянського господарства.

Вказані вище фактичні обставини у системному аналізі діючих норм права свідчать про незаконне надання у приватну власність спірної земельної ділянки природно - заповідного фонду для сільськогосподарських цілей.

Відтак право держави на користування та розпорядження земельною ділянкою кадастровим номером :01:001:0150 площею 0,1 га., підлягає судовому захисту шляхом визнання незаконним та скасування рішення Чорнокам`янської сільської ради від 02.06.2015 року №48-4/VI, свідоцтва про право власності, скасування державної реєстрації з одночасним припиненням речового права приватної власності на неї ОСОБА_1 , зобов`язання її повернення, що і змусило прокурора в інтересах держави звернутись з відповідним позовом до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/731/21 за позовом Уманської окружної прокуратури в інтересах держави до Іваньківської сільської об`єднаної територіальної громади Маньківського району Черкаської області та ОСОБА_1 про усунення перешкод у здійсненні права користування і розпорядження земельною ділянкою шляхом визнання недійсним рішення органу місцевого самоврядування.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 27 вересня 2021 року о 10 годині 00 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, буд. 8, смт. Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Роз`яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачу та третім особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачу для надання зустрічного позову встановити строк до 27 вересня 2021 року.

Третім особам для надання суду пояснень щодо позову або відзиву та доказів встановити строк до 27 вересня 2021 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються тотожні для відзиву правила.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третіх осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив - до закінчення підготовчого провадження.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ck.сourt.gov.ua/sud2312.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Маньківський районний суд Черкаської області до Черкаського апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Суддя І.Д. Калієвський