Справа № 496/3957/21
Провадження № 2/496/1947/21
У Х В А Л А

09 вересня 2021 року суддя Біляївського районного суду Одеської області Буран В.М., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на 50 відсотків земельної ділянки,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом.

Позивачем було додано заяву про відстрочення сплати судового збору з посиланням на те, що точну вартість земельної ділянки наразі встановити неможливо, оскільки оригінали документів знаходяться у ОСОБА_2 , у зв`язку з цим і неможливо встановити ставку судового збору за подання заяви.

Дослідивши матеріали додані до позову та його зміст, суд дійшов наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Виходячи зі змісту ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачем є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з Постановою Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 р. № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Тобто єдиною підставою для звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, наведена у заяві підстава про відстрочення сплати судового збору не передбачена нормами цивільного процесуального законодавства.

За вказаних обставин, у задоволенні клопотання про відстрочення від сплати судового збору слід відмовити.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї матеріали, суд приходить до висновку про залишення її без руху так, як вона не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

В порушення вимог п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивачем не зазначено ціни позову, хоча позов підлягає грошовій оцінці.

Позивач вказує, що точну вартість земельної ділянки наразі встановити неможливо, через те, що оригінали документів на земельну ділянку знаходяться у ОСОБА_2 , у зв`язку з цим і неможливо встановити ставку судового збору за подання заяви.

Згідно п. ст.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» №20 від 22 грудня 1995 року, вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» на підтвердження оцінки майна складається звіт про оцінку майна (акт оцінки майна).

Отже, позивачу для визначення правильної ціни позову необхідно надати докази на підтвердження земельної ділянки (грошова оцінка тощо) на момент звернення з позовом до суду, на підставі яких можливо буде визначити ціну позову та правильно розрахувати суму судового збору, що підлягає сплаті.При відсутності достовірних даних, про ціну даного нерухомого майна, станом на час розгляду справи позивачем щонайменше необхідно надати докази з яких можливо зробити висновок про вартість земельної ділянки (акт оцінки майна, витяги з веб сайтів продажу аналогічного нерухомого майна тощо).

Крім того, згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Суд встановив, що в матеріалах позовної заяви відсутні документи, що підтверджують сплату судового збору або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.

Згідно пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України про судовий збір за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру, справляється 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2021 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2021 року з 01 січня встановлений у розмірі 2270 грн., таким чином за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 908 грн. та не більше 11350 грн.

Визначення ціни позову є обов`язковим, адже суд при вирішенні справи по суті, у будь-якому разі у силу ст. 141 ЦПК України та вимог Закону України «Про судовий збір» повинен вирішити питання розподілу судових витрат по справі.

За вказаних обставин, позивачу слід сплатити судовий збір та надати суду квитанцію за позовні вимоги немайнового характеру та позовну вимогу майнового характеру у відповідності вимог закону за наступними реквізитами:

Отримувач коштів ГУК в Од.обл./отг м.Біляївка/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37607526

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0015578

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Біляївський районний суд Одеської області (назва суду, де розглядається справа)

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником фізичною особою ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Приклад заповнення графи "Призначення платежу":

*;101; НОМЕР_1 ;Судовий збір, за позовом ОСОБА_3 , Біляївський районний суд Одеської області.

Враховуючи викладене, для відкриття провадження по справі, необхідно усунути вказані недоліки.

Таким чином, згідно ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення її недоліків шляхом подачі виправленої позовної заяви.

Керуючись ст. ст. 175-177, 185 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на 50 відсотків земельної ділянки залишити без руху.

Надати 10-денний строк для усунення недоліків з дня отримання ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заява вважається неподаною і повертається.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала може бути оскаржена, у відповідності до п. 13 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, в частині визначення розміру судових витрат, до Одеського апеляційного суду шляхом подачі протягом 15 днів апеляційної скарги.

Суддя Буран В.М.