П О С Т А Н О В А

Іменем України

30 листопада 2021 року м. Ужгород

головуючого судді : Джуги С.Д.,

суддів: Куштана Б.П., Бисаги Т.Ю.

розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07 вересня 2021 року у складі судді Шумило Н.Б., про визнання неподаною та повернення позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: Ужгородська районна державна нотаріальна контора, Баранинська сільська рада Ужгородського району Закарпатської області, про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування,-

в с т а н о в и в :

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07 вересня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: Ужгородська районна державна нотаріальна контора, Баранинська сільська рада Ужгородського району Закарпатської області, про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування - визнано неподаною та повернуто позивачу.

Не погодившись із вказаною ухвалою, ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції зі стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що у суду першої інстанції не було правових підстав для повернення позовної заяви позивачу.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно приписів ч.2 ст.369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції про повернення заяви позивачеві (заявникові) (п.6 ч.1 ст.353 ЦПК України) розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Враховуючи вищенаведене, дана справа розглядається судом апеляційної інстанції в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи та без проведення судового засідання.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи із наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: Ужгородська районна державна нотаріальна контора, Баранинська сільська рада Ужгородського району Закарпатської області, про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 09 серпня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху із зазначенням, що така подана без додержання вимог, викладених у ст.ст.175, 177 ЦПК України, зокрема:

- до позовної заяви не додано доказів на підтвердження дійсної ринкової вартості нерухомого майна станом на день подання позовної заяви до суду;

- до позовної заяви не долучено доказів, які підтверджують обставини, вказані в позовній заяві, а саме те, що позивач на час відкриття спадщини постійно проживала разом із спадкодавцем ОСОБА_5 , який проживав в АДРЕСА_1 ;

- до позовної заяви не додано відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину.

Для усунення вищевказаних недоліків позивачу надано строк на протязі п`ять днів з дня вручення копії ухвали ухвалі від 09 серпня 2021 року.

17 серпня 2021 року на виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху представник позивача ОСОБА_2 подав до суду заяву про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07 вересня 2021року позовну заяву ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто з підстав передбачених ст.185 ЦПК України, оскільки в установлений в ухвалі строк недоліки позовної заяви усунуто не в повному обсязі.

Проте, до зазначених висновків суддя суду першої інстанції дійшов з порушенням норм процесуального права, які регулюють питання про залишення заяви без руху та її повернення.

Повертаючи позовну заяву ОСОБА_1 , суддя суду першої інстанції виходив з того, що недоліки позовної заяви позивачем усунуто не в повному обсязі, зокрема, не додано відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, яка видана ОСОБА_1 . При цьому, до заяви про усунення недоліків додано копію постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії Державного нотаріуса Ужгородської районної державної нотаріальної контори Гончаренко М.В., яка видавалась іншим особам, а саме ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання даної ухвали, 17 серпня 2021 року на адресу суду від представника позивача ОСОБА_2 надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

До поданої заяви долучено копію звіту про оцінку, копію рішення суду від 01.07.2021 року у справі №308/5197/16-ц за позовом ОСОБА_7 до ОСОБА_6 , треті особи без самостійних вимог на стороні позивача: Ужгородська районна державна нотаріальна контора та Баранинська сільська рада про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом та зустрічною позовною заявою ОСОБА_6 до ОСОБА_7 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, копію постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії за 2016 рік.

Крім того, у поданій заяві надано пояснення про причину незалучення третіх осіб до участі у справі та з метою з`ясування дійсних обставин спадкування можливості чи неможливості видачі спадкоємцям свідоцтва про право на спадщину до справи залучено третю особу Ужгородську районну державну нотаріальну контору. У вказаній заяві представник позивача також вказав про те, що ним надано докази, що спадщина після ОСОБА_5 не відкривалася, що свідчить про відсутність спадкової справи та неможливість отримання свідоцтва про право на спадщину, оскільки право власності за спадкоємцем за життя не було зареєстровано за ним. Також представником зазначено про подання інших доказів на стадії підготовчого судового засідання.

Тобто, позивачем фактично усунуто недоліки позовної заяви.

Як зазначено в частинах 1,2 ст.185 ЦПК України - суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Приписи ст.175 ЦПК України вимагають від позивача зазначати виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Право обґрунтовувати в позові свої вимоги, зазначати певні докази на підтвердження обставин, які вказані в позові, є диспозитивне право позивача, гарантоване цивільно - процесуальним законом.

Питання щодо якості такого викладу (чіткість, підставність, обґрунтованість, доведеність), оцінка таким обставинам, а також наявність чи відсутность порушення прав позивача судом не може вирішуватись на стадії відкриття провадження у справі.

Отже, на стадії вирішення питання щодо відкриття провадження у справі, суддя не вправі надавати оцінку обгрунтованості позовних вимог, оскільки кожна сторона вправі розпоряджатися своїми процесуальними правами на власний розсуд, при цьому вирішення питання про доведеність чи недоведеність пред`явлених позовних вимог та сама оцінка доказів є можливою виключно на стадії розгляду справи по суті.

Щодо ненадання позивачем доказів відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, яка видана ОСОБА_1 , то апеляційний суд констатує, що обсяг доказів, які підтверджують його вимоги, визначає позивач самостійно. Ненадання позивачем всіх необхідних доказів може мати певні процесуальні наслідки, зокрема щодо неможливості їх прийняття судом на наступних стадіях процесу. Водночас суд не вправі на стадії відкриття провадження у справі давати оцінку наданим позивачем доказам з точки зору їх належності, допустимості, достовірності та достатності.

Натомість, суд першої інстанції вдався до оцінки доказів заявленого позову, що є недопустимим на стадії вирішення питання щодо відкриття провадження.

Повертаючи позовну заяву позивачу, суддя суду першої інстанції не врахував вищенаведені обставини та дійшов до помилкового висновку про наявність підстав для визнання неподаною та повернення позовної заяви позивачу.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За вказаних обставин, ухвала судді першої інстанції підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду зі стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі.

На підставі викладеного та керуючись статтями 374, 379, 382-384 ЦПК України, апеляційний суд,-

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , задовольнити.

Ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07 вересня 2021 року, скасувати.

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: Ужгородська районна державна нотаріальна контора, Баранинська сільська рада Ужгородського району Закарпатської області, про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування - направити для продовження розгляду до суду першої інстанції зі стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст судового рішення складено 30 листопада 2021 року.

Головуючий:

Судді: