Справа № 161/8138/21
Провадження № 2/161/2611/21

ЛУЦЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 грудня 2021 року місто Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючого - судді Пахолюка А.М.,

при секретарі Будько І.Ю.,

з участю:

представника відповідача Спіріної Ю.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Луцьку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Релігійної громади Казанської ікони Божої матері Православної церкви України села Садів Луцького району Волинської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Приватний нотаріус Луцького міського нотаріального округу Курта Наталія Володимирівна про визнання недійсними та скасування рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень та запису про право власності на об`єкт нерухомого майна,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Релігійної громади Казанської ікони Божої матері Православної церкви України села Садів Луцького району Волинської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Приватний нотаріус Луцького міського нотаріального округу Курта Н.В. про визнання недійсними та скасування рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень та запису про право власності на об`єкт нерухомого майна.

В судовому засіданні представник відповідача заявила клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки, ані позивач, ані його представник в судове засідання повторно не з`явилися.

Заслухавши думку представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов слід залишити без розгляду з наступних підстав.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Нормами процесуального закону визначено право кожної особи на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів у порядку, встановленому ЦПК України.

Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Згідно зі статтею 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка надсилається разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Статтею 130 ЦПК України передбачено, що у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки. Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду. Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії. У разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення. Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК Україна, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частин першої та другої статті 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Судом встановлено, що у провадженні суду дана цивільна справа перебувала з квітня 2021 року.

Ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 05.05.2021 року відкрито загальне позовне провадження та розпочато підготовче провадження у справі.

Ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 01.06.2021 року клопотання представника позивача про витребування доказів задоволено.

Ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 08.09.2021 року клопотання представника позивача про витребування доказів задоволено частково.

Ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 11.10.2021 року у клопотанні представника позивача про призначення судової почеркознавчої експертизи відмовлено.

Протокольною ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 11.10.2021 року закінчено підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду.

Розгляд справи неодноразово відкладався.

Два останні судові засідання для розгляду справи по суті були призначені на 15 листопада 2021 року та 02 грудня 2021 року.

Про судові засідання, призначені на 15 листопада 2021 року та 02 грудня 2021 року, представник позивача ОСОБА_2 повідомлявся судом належним чином, під особисту розписку та шляхом направлення судового повідомлення про розгляд справи на електронну адресу (а.с. 118, 127-128, 134-135).

У відповідності до ч. 5 ст. 130 ЦПК України, вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

У судове засідання, призначене на 15 листопада 2021 року представник позивача не з`явився, подав клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із хворобою (а.с. 129). До клопотання не додав доказів його перебування на листку непрацездатності чи інших доказів, що б підтверджували його хворобу.

У наступне судове засідання, призначене на 02 грудня 2021 року, представник позивача повторно не з`явився, подав клопотання про відкладення розгляду справи, посилаючись на зайнятість у іншому судовому процесі.

Крім того, 02 грудня 2021 року від позивача надійшла заява про зупинення провадження у справі, що також свідчить про обізнаність останнього щодо дати судового засідання.

Таким чином, і позивачу і його представнику було достовірно відомо про два останні судові засідання, однак до суду останній не з`явився і заяви про розгляд справи у його відсутності та відсутності позивача не подавав.

Згідно зі статтею 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18 (провадження № 61-13892св20).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права. Таким чином, це положення втілює «право на суд», право на доступ до якого, тобто право на звернення до суду у цивільних справах, є лише одним аспектом; однак, це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод покликана гарантувати не права, які є теоретичними або ілюзорними, а права, які є практичними та ефективними. Це особливо стосується гарантій, закріплених у статті 6 Конвенції, з огляду на важливе місце, яке в демократичному суспільстві займає право на справедливий суд з усіма гарантіями відповідно до цієї статті. Правила, що регулюють офіційні кроки та строки, які мають бути дотримані при подачі апеляційної скарги або заяв на судовий перегляд, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу правової визначеності.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Разом з тим, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення його без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України), тому порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не вбачається.

Подібні висновки викладені в постанові Верховного Суду від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц (провадження № 61-9536св21).

Таким чином, у даному випадку, суд вважає, що представник позивача ОСОБА_2 , який був уповноважений позивачем ОСОБА_3 представляти його інтереси в суді, зловживає наданими йому процесуальними правами, не з`являючись у судові засідання, при цьому, визначаючи пріоритетність інших судових розглядів, що призводить до безпідставного затягування розгляду вищезазначеної цивільної справи та порушення розумних строків її розгляду.

За таких обставин справи та відповідно до зазначених норм процесуального права, суд вважає, що позовну заяву ОСОБА_1 , слід залишити без розгляду, на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 2, 10, 43, 44, 58, 62, 223, 257, 258-260, 353, 354 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Релігійної громади Казанської ікони Божої матері Православної церкви України села Садів Луцького району Волинської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Приватний нотаріус Луцького міського нотаріального округу Курта Наталія Володимирівна про визнання недійсними та скасування рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень та запису про право власності на об`єкт нерухомого майна.

Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Волинського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи:

Позивач ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач - Релігійна громада Казанської ікони Божої матері Православної церкви України села Садів Луцького району Волинської області, , адреса місцезнаходження: 45640, Луцький район, с. Садів, вул. Незалежності, 52 а.

Третя особа приватний нотаріус Луцького міського нотаріального округу Курта Наталія Володимирівна, адреса місцезнаходження: 43000, м. Луцьк, пр. Волі, 4 «Б».

Ухвала в повному обсязі складена 06 грудня 2021 року.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області А.М. Пахолюк