Справа № 523/7444/20
Провадження №2/523/2765/21
"29" листопада 2021 р.
Суворовський районний суд м. Одеси в складі:
головуючої судді - Середи І.В.,
за участі секретаря - Щербан О.Д.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду №9 в м. Одесі, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Управління житлово-комунального господарства Одеської міської ради, ОСОБА_4 , про встановлення факту постійного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, скасування розпорядження органу приватизації,
В провадженні суду знаходиться справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Управління житлово-комунального господарства Одеської міської ради про встановлення факту постійного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_3 в період часу з 2002р. по 2013р.р. за адресою: АДРЕСА_1 ; скасування розпорядження органу приватизації - Управління житлово-комунального господарства Одеської міської ради від 13.06.2006р. №195495 про задоволення заяви і передачу квартири в АДРЕСА_1 , в спільну часткову власність ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в рівних частинах, оскільки було порушено право позивача на приватизацію.
Протоколом автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 18.05.2020р., справу було розподілено на головуючу суддю Середу І.В.
21.05.2020р. у справі відкрито провадження, призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження.
Після закриття підготовчого судового засідання ухвалою суду від 11.05.2021р., справу було призначено до судового розгляду за участю сторін.
В призначені судові засідання на 22.09.2021р. на 11.30 год та на 24.11.2021р. на 10.20 год позивач ОСОБА_1 не з`явилася без поважних на те причин. Про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про що свідчать довідкові листи про направлення викликів за допомогою СМС-повідомлень (а.с.119,130) та шляхом надіслання на електронну адресу, зазначену ОСОБА_1 в позовній заяві, судового виклику - вкладення img20211028_091141966.pdf (а.с.129-зворот). В матеріалах справи відсутні заяви ОСОБА_1 про слухання справи у її відсутності, з заявами про відкладення розгляду справи не зверталась, причини неявки не повідомляла.
Відповідачі та треті особи в засідання не з`явились, з будь-якими заявами, клопотаннями до суду не звертались.
Зважаючи на те, що у судове засідання не з`явилися сторони, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Згідно з вимогами ч.5 ст.268 ЦПК України, датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.
Відповідно до п.1 ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.
Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків.
Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.
Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.
В свою чергу вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справи є обов`язком держави.
Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Водночас, неявки позивача в судові засідання спричиняють затягування строків розгляду справи, що є порушенням як положень Цивільного процесуального кодексу України, так і п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якого кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.
Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору.
Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України»).
Аналіз приведеного вище свідчить про те, що саме позивач не проявляє зацікавленості у розгляді справи, затягуючи її розгляд з незрозумілих суду причин.
Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.
Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
В свою чергу ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Відповідно до вимог п.2 ч.2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у разі першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового розгляду, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнані поважними.
За змістом ч.5 ст.223 та п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Тобто, з точки зору закону умовами залишення позовної заяви без розгляду у випадку повторної неявки в судове засідання є ряд чинників, а саме: повторна неявка позивача поспіль у судове засідання; належне повідомлення позивача про час розгляду справи; відсутність поважних причин неявки позивача в судове засідання або неповідомлення їх суду; неявка позивача в судове засідання перешкоджає вирішенню спору по суті; відсутність заяви позивача про розгляд справи в його відсутності.
Заяви про розгляд справи за відсутності позивача до суду не надходило.
При цьому, суд звертає увагу на те, що ще 18.05.2020 р. позивач звернулася з позовом до суду, однак жодного разу не з`являлася, і про розгляд справи півтора року не цікавиться.
Неявка позивача в судове засідання є перешкодою для дотримання цивільно-процесуальних принципів, оскільки суд позбавлений права приймати участь у збиранні доказів у справі та доведеності їх перед судом.
Так, у кожному випадку заявник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.
Враховуючи тривалість розгляду справи, та те, що позивач повторно не з`явилась в судове засідання, причини її неявки не можуть бути визнані поважними через відсутність доказів про це, з заявою про розгляд справи за її відсутності не зверталася, ОСОБА_1 не сприяє розгляду справи, а тому, виходячи із того, що сторона повинна добросовісно користуватися належними процесуальними правами та неприпустимість їх зловживанням, позовна заява повинна бути залишена без розгляду.
Керуючись ст.ст.257,260,261,353 ЦПК України,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Управління житлово-комунального господарства Одеської міської ради, ОСОБА_4 , про встановлення факту постійного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, скасування розпорядження органу приватизації - залишити без розгляду.
Ухвала набирає законної сили негайно з моменту підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня складення ухвали.

Ухвала складена і підписана 29.11.2021р.

Суддя