Ухвала

06 грудня2021року

м. Київ

справа № 404/1086/19-ц

провадження № 61-6955св21

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Ступак О. В. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Усика Г. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: приватний виконавець виконавчого округу Кіровоградської області Мехед Олег Валерійович, Державне підприємство «СЕТАМ»,

треті особи: Служба у справах дітей Виконавчого комітету Кіровоградської міської ради, ОСОБА_2 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 05 жовтня 2020 року у складі судді Павелко І. Л. та постанову Кропивницького апеляційного суду від 31 березня 2021 року у складі колегії суддів: Єгорової С. М., Чельник О. І., Черненка В. В.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і рішень судів першої та апеляційної інстанцій

У лютому 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області Мехеди О. В., Державного підприємства «СЕТАМ» (далі - ДП «СЕТАМ»), треті особи: Служба у справах дітей Виконавчого комітету Кіровоградської міської ради (далі - Служба у справах дітей), ОСОБА_2 , про визнання електронних торгів та протоколу проведення електронних торгів недійсними.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовувала тим, що електронні торги проведені з грубими порушеннями встановленої процедури, без ознайомлення з експертною оцінкою виставленого на торги майна, внаслідок чого вона була позбавлена можливості оскаржити оцінку та зазнала збитків; без належного та завчасного повідомлення про їх проведення; без розміщення відповідного повідомлення про проведення таких торгів у місцевих друкованих засобах масової інформації та на веб-сайті проведення електронних торгів; заявка на реалізацію арештованого майна не містила необхідних даних, що призвело до її не повідомлення про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна; документи до заявки долучені не в повному обсязі.

Посилаючись на викладене, ОСОБА_1 просила визнати електронні торги з реалізації арештованого нерухомого майна (лот № 317490), належної ОСОБА_1 на праві приватної власності квартири АДРЕСА_1 , проведені 26 грудня 2018 року ДП «СЕТАМ»; визнати недійсним протокол проведення електронних торгів від 26 грудня 2018 року № 378186.

Рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 05 жовтня 2020 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив із того, що постанова про відкриття виконавчого провадження приватним виконавцем надіслана боржнику ОСОБА_1 рекомендованим поштовим відправленням за адресою, зазначеною у виконавчому листі від 14 червня 2010 року № 2-5069/09, а саме: АДРЕСА_1 , тому згідно зі статтею 28 Закону № 399-IX, боржник вважається повідомленим про початок примусового виконання рішень. Зазначена адреса реєстрації місця проживання боржника перевірена виконавцем та підтвердилась відомостями, наданими Відділом обробки та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Кіровоградській області, про незмінність цієї адреси приватного виконавця повідомив Відділ реєстрації місця проживання особи Міської ради міста Кропивницький. Отже, ОСОБА_1 , як боржник за виконавчим листом вважається обізнаною про початок виконання рішення суду щодо стягнення з неї заборгованості в примусовому порядку.

Копія постанови надсилалась боржнику, як за зареєстрованою адресою проживання, зазначеною у виконавчому документі, так і за адресами знаходження її майна, рекомендованими поштовими відправленнями.

Крім того, 05 жовтня 2018 року на адресу приватного виконавця надійшла заява боржника ОСОБА_1 з проханням вивести арештоване майно (квартиру) за адресою: АДРЕСА_1 , на електронні торги.

Надаючи оцінку порядку проведення електронних торгів, суд зазначив, що вони проведені з дотриманням вимог нормативно-правових актів, оскільки відсутні порушення в оформленні заявки на реалізацію арештованого майна, оператором торгів вона не поверталась, інформація щодо лоту торгів внесена відповідно до поданої заявки, торги проведені у встановлений строк та в межах дії звіту оцінки арештованого майна.

Твердження позивача, що окремі дії приватного виконавця порушили її права та вплинули на порядок проведення електронних торгів, є безпідставними, оскільки дії приватного виконавця до початку торгів, у тому числі щодо визначення вартості майна боржника, є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, і не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а отже, не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними у зазначений спосіб. Ці висновки узгоджуються з висновками, викладеними у постановах Верховного Суду в справах №№ 754/12424/13-ц, 925/529/17, 910/10136/17, які згідно з частиною четвертою статті 263 ЦПК України враховуються судом при вирішенні спору.

Постановою Кропивницького апеляційного суду від 31 березня 2021 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Залишаючи без змін рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходив із того, що ОСОБА_1 не вжито заходів для отримання відправлення та ознайомлення з поштовою кореспонденцією, іншої адреси проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час виконавчого провадження не повідомлено. Поштову кореспонденцію, що направлялася приватним виконавцем на зазначену позивачем адресу, не отримувала з незалежних від виконавця причин, не вживала заходів для отримання відправлення та ознайомлення з поштовою кореспонденцією.

Докази добровільного виконання рішення суду, або виконання зобов`язань, покладених на неї Законом України «Про виконавче провадження», у матеріалах виконавчого провадження відсутні. ОСОБА_1 не надала інформації про вчинену нею оцінку вказаного майна, не довела, що на час проведення торгів це нерухоме майно мало більшу ринкову вартість, ніж зазначена у звіті про оцінку.

Матеріали справи не містять доказів того, що під час реалізації арештованого майна, належного позивачу, під час електронних торгів 18 вересня 2018 року оператором торгів порушена процедура прилюдних торгів.

ОСОБА_1 не довела обставин, на які вона посилалась як на підставу своїх вимог, оскільки не надала доказів на підтвердження наявності порушень процедури реалізації майна, які б могли вплинути на результати електронних торгів, тобто не довела порушення своїх прав і законних інтересів, а також інтересів неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої у спірній квартирі з 04 грудня 2008 року.

Короткий зміст та узагальнюючі доводи касаційної скарги

У квітні 2021 року ОСОБА_1 подала до Верховного Судукасаційну скаргу на рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 05 жовтня 2020 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 31 березня 2021 року, в якій просить скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій та ухвалити нове рішення про задоволення позову, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права. Вказує на те, що суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні не врахував висновки щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладені у постанові Верховного Суду України від 13 квітня 2016 року у справі № 6-2988цс15. Заявник зазначає про відсутність висновку Верховного Суду щодо застосування пунктів 3-4 Розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, а також статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Вимога щодо необхідності отримання попередньої згоди органів опіки та піклування для вчинення правочинів щодо нерухомого майна, право користування яким мають діти, стосується не тільки батьків або осіб, що їх замінюють, а всіх осіб, які збираються укладати такі правочини.

Суди помилково дійшли висновку про обрання нею неправильного способу захисту свого порушеного права, а саме про необхідність його захисту в порядку оскарження дій приватного виконавця, а не звернення з цим позовом.

Учасники справи своїм правом надати відзив на касаційну скаргу не скористалися.

Позиція Верховного Суду

Згідно із частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини п`ятої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, суд вважає за необхідне призначити справу до судового розгляду.

Керуючись статтями 401, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області Мехеда Олега Валерійовича, Державного підприємства «СЕТАМ», треті особи: Служба у справах дітей Виконавчого комітету Кіровоградської міської ради, ОСОБА_2 , про визнання електронних торгів та протоколу проведення електронних торгів недійсними, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 05 жовтня 2020 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 31 березня 2021 року призначити до судового розгляду на 15 грудня 2021 року колегією у складі п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:О. В. Ступак
І. Ю. Гулейков Г. І. Усик