Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/2568/21

Номер провадження: 2/511/786/21

"01" грудня 2021 р. суддя Роздільнянського районного суду Одеської області Іванової О. В. , розглянувши матеріали цивільної справи за позовом представника позивача ОСОБА_1 адвоката Печериця Віти Петрівни до ОСОБА_2 про визнання шлюбу недійсним

Встановив:

30.11.2021р. на адресу суду надійшла позовна заява представника позивача ОСОБА_1 адвоката Печериця Віти Петрівни до ОСОБА_2 про визнання шлюбу недійсним та зобов`язання відділу РАЦСу анулювання актового запису про шлюб.

Позовна заява обґрунтована тим, що ОСОБА_1 звернулася до Роздільнянського районного суду Одеської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання шлюбу між її покійним сином ОСОБА_3 та Відок - ОСОБА_4 недійсним внаслідок його фіктивності. ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Спадкоємцями за даною спадковою справою є ОСОБА_1 , її онука (дочка від першого шлюбу ОСОБА_3 ) та нинішня дружина покійного Відок - ОСОБА_4 (вдова). Всі вищезазначені спадкоємці за законом подали заяви про прийняття спадщини. Однак, ОСОБА_1 вважає, що дружина її покійного сина (нині вдова) Відок - ОСОБА_4 вступаючи у спадщину та претендуючи на частину житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , земельну ділянку кадастровий номер :04:005:0058 та нежитлову будівлю (будівля магазину № НОМЕР_1 ), який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , порушує її права, оскільки Відок - ОСОБА_4 , укладаючи шлюб з її сином ОСОБА_3 не мала реального наміру створення сім`ї та набуття прав та обов`язків подружжя, а відтак шлюб укладений між її сином та відповідачкою є фіктивним.

На думку ОСОБА_1 . Відок - ОСОБА_4 не має права претендувати на спадщину, яка відкрилася після смерті її сина ОСОБА_6 у зв`язку з тим, що вона як до шлюбу так і після укладення шлюбу не вела спільне господарство з ОСОБА_3 , а саме: жодних предметів побуту не було придбано подружжям за час спільного проживання, Відок - ОСОБА_4 солідарно з чоловіком не сплачувала комунальні послуги, не доглядала за будинком, їх дошлюбні відносини були нетривалими та навіть за цей період вона навіть не намагалась вести спільне господарство і спільний побут. За їх короткочасний шлюб вона не виявила турботи та бажання створити сім`ю, що проявилося в повній байдужості до смерті її чоловіка, адже, вона не виїхала на місце трагедії, не поїхала до моргу на впізнання покійного чоловіка, не займалась процедурою поховання чоловіка, навіть виїхала з будинку, щоб не нести фінансові витрати на утримання будинку та вивезла деякі особисті речі покійного чоловіка, що говорить про те, що ані до укладення шлюбу, ані після його укладання, Відок - ОСОБА_4 не мала наміру та бажання створити повноцінну сім`ю та створити теплу сімейну атмосферу у їх побуті.

На думку ОСОБА_1 , всі ці факти як окремо так і у їх сукупності говорять про те, що Відок - ОСОБА_4 не мала наміри створити повноцінну сім`ю у розумінні цього поняття, що така поведінка з боку Відповідачки говорить про несерйозність її намірів при укладанні шлюбу з ОСОБА_3 та ганьбить пам`ять її покійного сина ОСОБА_6 , а відтак, Позивачка вважає шлюб фіктивним та таким, що підлягає анулюванню.

Подана до суду позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України та підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додається документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем по справі при зверненні до суду судовий збір сплачений не у повному обсязі, оскільки заявлені дві вимоги немайного характеру.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» встановлено у 2021 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб: з 1 січня 2021 року 2270 грн.

Тобто, сума судового збору яка підлягає сплаті позивачем ОСОБА_7 при подачі заяви складає 908,00 грн. + 908,00грн. Оскільки при зверненні до суду з позовом позивач сплатив тільки 908,00грн, то до сплати підлягає 908,00грн

Таким чином для усунення недоліків заяви позивачу належить сплатити судовий збір у розмірі 908,00 грн. та надати суду підтвердження доплати судового збору.

Окрім того, позивач просить у позовній вимозі покласти на органи РАЦСу зобов`язання анулювання актового запису про шлюб, при цьому суд вважає, що діючим законодавством не передбачений обов`язок суду покладати на інших осіб (які не є учасниками провадження), будь-які матеріально-правові обов`язки, а також установлювати чи захищати їх права, тобто винести рішення або ухвалу суду про права чи обов`язки цих третіх осіб.

Відповідний правовий висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі N 910/17792/17, у постанові Верховного Суду від 15.07.2020 року у справі N 766/20974/17.

Згідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

За встановлених обставин, суд вважає необхідним на підставі частини першої статті 185 ЦПК України залишити позов без руху надавши позивачу строк для усунення недоліків.

При винесенні ухвали судом враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи статтю шосту Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суддя також враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема, у пункті 55 справи "Креуз проти Польщі", що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuzv. Poland" N 28249/95).

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185, 258-260, 353 ЦПК України, суд, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання шлюбу недійсним - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви не пізніше п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк вимоги ухвали суду будуть виконані, заява буде вважатися поданою в день первісного її подання, а інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Учасник справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://rz.od.court.gov.ua/sud1524/gromadyanam/csz/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:О. В. Іванова