Справа № 149/3144/21
У х в а л а

"19" листопада 2021 р. м. Хмільник

Суддя Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області Павлюк О. О., перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розівання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

До Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розівання шлюбу про розівання шлюбу.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, враховуючи наступне.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В порушення вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви не додано належних документів що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Враховуючи заявлені позивачем вимоги, у відповідності до пп 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" позивачеві належить сплатити судовий збір в розмірі 908 грн.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 04 листопада 2020 року у справі № 609/538/19 (провадження № 61-14017св20) зазначено: «Частинами першою, другою статті 9 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. Оскільки законодавством не встановлено певного порядку проставлення на розрахункових документах на переказ коштів відмітки про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, то суди, виконуючи наведені вище вимоги закону, повинні перевіряти таке зарахування, використовуючи способи, передбачені процесуальним законодавством, зокрема в разі необхідності отримувати таку інформацію з Державної казначейської служби України, що забезпечує казначейське обслуговування цього фонду. Таким чином, обов`язок перевірки факту зарахування судового збору покладається на суд. Аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 23 січня 2019 року у справі № 826/2429/18 та від 20 лютого 2019 року у справі № 823/1940/18».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 квітня 2019 року у справі № 522/21326/16-ц (провадження № 61-37288св18) вказано, що сплата судового збору онлайн в кабінеті клієнта банку відповідає вимогам Закону України «Про судовий збір», а квитанція, що надходить на електронну адресу як підтвердження сплати судового збору, є єдиним можливим документом на підтвердження оплати судового збору онлайн та має доказову силу на виконання його вимог».

Разом з тим, до матеріалів позовної заяви на підтвердження сплати судового збору, додано фотокопію (імовірно - скріншот з додатку мобільного телефону), а не самої квитанції, з якого неможливо встановити номер та дату квитанції про сплату судовго збору. Вказане позбавляє суд можливості отримати інформацію про зарахування коштів до спеціального фонду Державного бюджету України.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху (ч. 1 ст. 185 ЦПК України).

З огляду на викладене, дана заява підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку - до 29.11.2021, однак не більше десяти днів з дня вручення цієї ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення виявлених недоліків.

Керуючись ст.ст. 177, 185 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л ИЛ А :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розівання шлюбу, залишити без руху та надати позивачу строк до 29.11.2021 року, однак не більше десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення вищевказаних недоліків позовної заяви.

У разі не усунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Павлюк О. О.