Справа № 755/1779/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне рішення)

"26" серпня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Гаврилової О.В.,

за участю секретаря - Передрій І.В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1

відповідач - не з`явилась,

третя особа ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м.Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа - ОСОБА_2 , про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 , третя особа - ОСОБА_2 , про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Згідно заявлених вимог позивач просить суд визнати ОСОБА_3 такою, що втратила право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .

Вимоги позову обґрунтовані тим, що позивач є квартиронаймачем квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до ордеру №109661 від 05 листопада 1963 року. В спірній квартирі зареєстровані позивач, ОСОБА_2 (син), ОСОБА_4 (онук) та відповідач. Позивач зазначає, що ОСОБА_3 не проживає в житловому приміщенні понад один рік без поважний причин, не сплачує комунальні послуги, в утриманні житла участі не бере, особистих речей в квартирі не має і взагалі квартирою не цікавиться. Перешкод в користуванні жилим приміщенням ні позивач, ні інші члени сім`ї відповідачу не чинили. Вважає, що відповідач втратила право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 12 травня 2021 року відкрито провадження в даній цивільній справі за правилами спрощеного провадження, з повідомленням сторін

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні вимоги позовної заяви підтримала в повному обсязі та просила позов задовольнити з підстав, викладених в позовній заяві. Додатково пояснила, що відповідач є її онукою, проте остання проживає разом з матір`ю за адресою: АДРЕСА_3 . В спірній квартирі відповідач ніколи не проживала, їй ніколи не чинились перешкоди в користуванні квартирою. В квартирі проживає позивач разом з третьою особою та онуком.

Також 26 серпня 2021 року позивач ОСОБА_1 подала до суду заяву, в якій проти заочного розгляду справи не заперечувала.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином (за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання та за зазначеним позивачем фактичним місцем проживання), причини неявки суду не повідомила, своїм правом надати відзив на позовну заяву не скористалась.

Третя особа ОСОБА_2 в судовому засіданні просив позов задовольнити, зазначив, що відповідач є його племінницею, яка ніколи не проживала в спірній квартирі, лише інколи приїжджала в гості до бабусі (позивача). Також пояснив, що відповідачу не чинились перешкоди в проживанні та користуванні квартирою АДРЕСА_1 .

Як визначено ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Вислухавши пояснення позивача та третьої особи, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 65 ЖК УРСР, особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім`ї наймача, набувають рівного з іншими членами сім`ї права користування жилим приміщенням, якщо при вселенні між цими особами, наймачем та членами його сім`ї, які проживають з ним, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням.

Відповідно до ч. 1 ст. 71 ЖК УРСР, при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.

Статтею 72 ЖК УРСР передбачено, що визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Судом встановлено, що 05 листопада 1963 року видано ордер №109661 ОСОБА_5 з сім`єю з чотирьох осіб на право зайняття двох кімнат 32,0 кв.м., в квартирі АДРЕСА_1 . Склад сім`ї: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 - дружина, ОСОБА_7 - син, ОСОБА_8 - донька. Ордер виданий на підставі рішення виконавчого комітету Київської ради депутатів трудящих від 28 жовтня 1963 року (а.с.7).

ОСОБА_8 після укладання шлюбу 01 листопада 1990 року змінила прізвище на ОСОБА_9 (а.с.10).

Станом на 07 жовтня 2020 року за адресою АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 6-зворот, 9, 14, 26).

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_10 суду показала, що є сусідкою позивача, проживає в квартирі - АДРЕСА_5 , відповідача бачила в останнє на вулиці років 10 тому.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_11 суду показав, що є сусідом позивача, проживає в квартирі - АДРЕСА_6 з 1960-х років, відповідача ніколи не бачив.

Показання допитаних свідків узгоджуються з актом №7 від 08 жовтня 2020 року, підписаним ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , підписи яких посвідчені майстром тех. Дільниці та начальником ЖЕД-401. (а.с.4).

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Виходячи з наведеного, суд дійшов висновку, що позивачем доведено факт не проживання відповідача ОСОБА_3 в квартирі АДРЕСА_1 протягом строку, що перевищує шість місяців (на дату звернення з позовом до суду), без поважних причин, що є підставою для визнання її такою, що втратила право користування зазначеним житлом.

Таким чином, позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа - ОСОБА_2 , про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням підлягає задоволенню.

У відповідності до вимог ст.141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 908,00 грн.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 1, 65, 71, 72 ЖК УРСР, ст.ст.2, 10, 12, 13, 76-81, 89, 141, 258, 259, 263-265, 274, 279, 280-282, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ,

РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ), третя особа - ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), про визнання особи такою, що втратила право користування житловим

приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , такою, що втратила право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 908,00 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути поновлений в разі пропуску з інших поважних причин. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Повний текст рішення суду складено 31 серпня 2021 року.

Суддя: