УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

30.11.2021 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Стрілецької О.В.

за участі секретаря судового засідання Бугайчук А.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання непрацездатної матері, -

ВСТАНОВИВ:

І. Короткий зміст позовних вимог:

Позивач звернулась до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача аліменти на своє утримання у твердій грошовій сумі в розмірі 3000,00 грн. щомісячно.

В обґрунтування позову посилається на те, що вона є особою похилого віку, окрім пенсії інших доходів не має, відповідач є її дочкою, матеріальну допомогу їй не надає, але має таку можливість, оскільки є засновником кількох товариств та в її власності перебуває нерухоме майно. Вказала, що вимушена винаймати житло, оскільки донька створила їй умови, які не є сприятливими для сумісного проживання, орендна плата становить 3000,00 грн на місяць. Зауважила, що має проблеми зі здоров`ям, лікування потребує значних витрат, власних доходів для гідного існування та самостійного забезпечення власних потреб їй не вистачає.

ІІ. Процедура та позиції сторін

Ухвалою суду від 13.09.2021 року відкрито провадження у справі, розгляд вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, судове засідання призначено на 14-30 год. 03.11.2021 року.

У судове засідання 03.11.2021 року сторони не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Позивач копію ухвали про відкриття провадження у справі отримала особисто, що підтверджується змістом повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 28). Заяву про проведення судового засідання без її участі не подавала.

За вказаних обставин, у зв`язку з неявкою сторін у судове засідання, розгляд справи відкладено до 30.11.2021 року.

У судове засідання, яке було призначено на 30.11.2021 року, учасники судового розгляду не з`явились вдруге поспіль, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, про причини неявки не повідомили.

Позивач судову повістку отримала особисто 15.11.2021 року, що підтверджується змістом трекінгу про відстеження поштового відправлення (а.с. 34-35). Заяв про відкладення судового розгляду чи про проведення судового засідання без її участі позивач не подавала.

За правилами ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

ІІІ. Національне законодавство, що підлягає застосуванню, обставини, встановлені судом, оцінка та мотиви суду

З матеріалів справи вбачається, що позивач неодноразово належним чином повідомлялась про необхідність з`явитись в судове засідання для вирішення спору, проте двічі поспіль за викликом до суду не з`явилась. Позивач про причини неявки до суду не повідомляла, заяву про проведення судового засідання без її участі також не подавала.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За правилами пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постанові Верховного Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21.09.2020 року по справі № 658/1141/18, постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

Основними засадами цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи; неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно зі ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані, зокрема, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: вчинення дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Статею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законм України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон АліментаріаСандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Таким чином, беручи до уваги встановлені під час розгляду справи обставини, з огляду на те, що позивач повторно не з`явилась в судове засідання, про судові засідання повідомлялась належним чином, заяву про проведення судового розгляду справи без її участі не подавала, її неявка перешкоджає розгляду справи, а тому на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд залишає позовну заяву без розгляду.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 43, 44, 223, 131, 257, 258, 260, 353, 354 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що вона не позбавлена права повторно звернутися до суду після усунення причин, які стали підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Богунський районний суд м. Житомира протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Стрілецька