У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 листопада 2021 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шумило Н.Б., ознайомившись із заявою представника позивача ОСОБА_1 адвоката Шевченко А.В. про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про зобов`язання вчинити дії та стягнення грошових коштів,-

встановив:

ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Шевченко Андрій Вікторович, звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовом до ОСОБА_3 , у якому просить:

-зобов`язати відповідача виконати взяте зобов`язання з викупу квартири АДРЕСА_1 , за вартістю 55 854 дол. США. у гр. ОСОБА_2 .

-стягнути з відповідача на користь позивача в рахунок виконання зобов`язання з викупу квартири грошові кошти у розмірі 55 854 (п`ятдесят п`ять тисяч вісімсот п`ятдесят чотири) долара США по курсу встановленому Національним банком України станом на 19.11.2021 року, що становить 1 176 930,56 грн. (один мільйон сто сімдесят шість тисяч дев`ятсот тридцять гривень 56 коп.).

Одночасно із пред`явленням позову представник позивача адвокат Шевченко А.В. подав до суду заяву про забезпечення позову, у якій просить забезпечити позов шляхом накладення арешту на нерухоме та рухоме майно, яке належить гр. ОСОБА_3 в межах суми боргу, з урахуванням часткового погашення заборгованості в розмірі 300 000 грн. - 1 176 930,56 грн., а саме на:

-земельну ділянку, яка розташована за адресою: Закарпатська обл., Ужгородський р-н., с/рада. Холмецька, кадастровий номер: :10:011:0005,

-земельну ділянку, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , кадастровий номер: :01:001:0109, р.;

-земельну ділянку, яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 , кадастровий номер: :54:001:1146;

-земельну ділянку, яка розташована за адресою: Закарпатська обл., Ужгородський р-н., с/рада. Холмецька, кадастровий номер: :02:001:0219;

-квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_4 ;

-земельну ділянку, яка розташована за адресою: АДРЕСА_5 , кадастровий номер: :17:003:0115;

-житловий будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_5 ;

-легковий автомобіль VOLVO S90 седан - В, 2017 року випуску, дата набуття - 17.09.2018 р..

Ознайомившись із поданою заявою про забезпечення позову та доданими матеріалами, приходжу до наступного висновку

Згідно положень ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Положеннями ч.1 ст.151 ЦПК України передбачено, що заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; 6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; 7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Всупереч вимогам п.5 ч.1 ст.151 ЦПК України у заяві про забезпечення позову не зазначено ціну позову, про забезпечення якого просить заявник.

Пунктом 1 ч.1 ст.176 ЦПК України передбачено, ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

До заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі (ч.6 ст.151 ЦПК України).

Згідно ч.2 ст.133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду заяви про забезпечення доказів яка подана фізичною особою становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Установлено у 2021 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня - 2270 гривень (ст. 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2021 рік).

Таким чином, за подання до суду даної заяви про забезпечення позову підлягає до сплати судовий збір у розмірі 454,00 грн. (2270 грн.* 0,2).

Позивачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання заяви про забезпечення позову до 01.02.2022 року або до стадії судових дебатів у даній справі. Вказує, що у зв`язку із введенням карантинних обмежень в Україні (Постанова Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», із змінами), у Позивача відсутня можливість зробити проплату судового збору за подання заяви про забезпечення позову, так як введені карантинні обмеження паралізували його професійну діяльність і на даний час його доходи суттєво знизились.

Відповідно до частини 1 статті 136 Цивільного процесуального кодексу України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно положень частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 року єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Обставини для звільнення або відстрочки від сплати судового збору повинні бути виключними та такими, що обумовлюють необхідність у звільнені.

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Отже, відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, і особи, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Положення статей ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять вичерпного й чітко визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Таким чином, відстрочення, розстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору можливе виключно за наявності відповідних підстав і є правом, а не обов`язком суду.

Позивачем до заяви про забезпечення позову не додано жодних доказів які б свідчили про його скрутне матеріальне становище і про неможливість сплатити судовий збір при поданні заяви, у зв`язку із чим приходжу до висновку, що у задоволенні клопотання ОСОБА_2 щодо відстрочення сплати судового збору за подання заяви про забезпечення позову слід відмовити.

Виходячи з викладеного, позивачу необхідно подати до суду оригінал документа про сплату судового збору у належному розмірі, а саме у розмірі 454,00 грн..

Крім цього, звертаю увагу, що на підтвердження права власності на майно позивачем додано витяги з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру права власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, датовані 31.07.2019 роком. Разом з тим, актуальної інформації щодо права власності на нерухоме майно на час подання заяви про забезпечення позову ( листопад 2021 року) не додано.

Крім того, подана заява не містить пропозицій заявника щодо зустрічного забезпечення.

Згідно положень ч. 10 ст. 153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи наведене, оскільки заява про забезпечення позову подана без додержання вимог статті 151 ЦПК України суддя приходить до переконання, що заява про забезпечення позову підлягає поверненню заявнику.

На підставі наведеного та керуючись статтями 149-153, 260, 261, 353, Цивільного процесуального кодексу України,-

постановив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Шевченко Андрій Вікторович, про відстрочення сплати судового збору, - відмовити.

Заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Шевченко А.В. про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про зобов`язання вчинити дії та стягнення грошових коштів, - повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області Н.Б. Шумило