Справа № 752/7564/21
Провадження № 2-о/752/262/21
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

04 листопада 2021 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Машкевич К.В.

при секретарі Гненик К.П.

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Голосіївська районна в місті Києві Державна адміністрація Управління житлово-комунального господарства відділ приватизації житлового фонду, Друга київська державна нотаріальна контора про встановлення фактів, що мають юридичне значення, суд,-

ВСТАНОВИВ:

Заявниця ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, в якій просить встановити факт належності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , свідоцтва про право власності на житло, виданого Органом приватизації державного житлового фонду Старокиївського району, розпорядження №12381, дата проведення реєстрації 04.02.1999 р. зареєстроване №2781.

В обґрунтування заяви зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_2 внаслідок хвороби помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві від 01 серпня 2019 року.

Заявниця вказує, що вона є рідною донькою померлого ОСОБА_2 , про що свідчить свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 , виданого Печерським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції від 10 серпня 2019 року.

15 травня 2004 року в Республіці Польща зареєстровано шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , прізвище дружини після укладення шлюбу - ОСОБА_5 .

За життя ОСОБА_2 належала на праві спільної сумісної власності квартира АДРЕСА_1 , де він був зареєстрований. Зазначена квартира була приватизована ОСОБА_2 , ОСОБА_6 та донькою ОСОБА_1 .

Заявниця зазначає, що у встановленні законодавством строки з метою прийняття спадщини до майна померлого ОСОБА_2 , подано заяву про прийняття спадщини за законом - квартири АДРЕСА_1 , державному нотаріусу Другої київської державної контори Ткач О.А.

Проте, як з`ясувалось оригінал свідоцтва про право власності на житло, квартири АДРЕСА_1 було втрачено.

Другою київською державною нотаріальною конторою направлено Запити № 5936/02-14 13.12.2019 року до контролюючих органів, щодо надання на руки гр. ОСОБА_6 дублікату свідоцтва про право власності на житло, виданого Державною адміністрацією Голосіївського району м. Києва, на квартиру АДРЕСА_1 .

Однак, отримано відповідь від Голосіївської районної в місті Києві Державної адміністрації Управління житлово-комунального господарства відділ приватизації житлового фонду про те, що поданий для оформлення дублікату свідоцтва про право власності виявлено розбіжності паспортних даних заявників з даними, що містяться в архівній справі по приватизації вищезазначеної квартири.

На підставі цього, Відділ не має змоги прийняти рішення щодо скасування оригіналу свідоцтва про право власності та виготовити дублікату свідоцтва на квартиру АДРЕСА_1 .

Комунальним підприємством Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» отримано інформаційну довідку КВ-2019 № 48791 від 16.12.2019 року, в якій зазначено що, згідно даних реєстрованих книг Бюро, кв. АДРЕСА_1 , на праві власності зареєстровано за ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_6 (в рівних долях).

Зазначений факт, а саме - розбіжність у написанні імені доньки в даних реєстрованих книг Бюро, створює перешкоди в отриманні дублікату свідоцтва про право власності на житло кв. АДРЕСА_1 та оформлення спадкової справи після смерті гр. ОСОБА_2 відповідно до закону.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 29.03.2021 року залишено позовну заяву без руху.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 19.04.2021 року відкрито провадження у справі.

Заявниця та її представник у судове засідання не з`явились, подали до суду заяву, в якій просять розглядати заяву в їх відсутності.

Представники зацікавлених осіб у судове засідання не з`явились, подали заяви про розгляд заяви за їх відсутності.

Відповідно до ч.1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника

справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Виходячи з цього, суд вважає за можливе розглядати справу у відсутності нез`явившихся осіб.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про обґрунтованість заяви та її задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав, або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

За правилами ст. ст. 315 ЦПК України в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Заявниця ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, в якій просить встановити факт належності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , свідоцтва про право власності на житло, виданого Органом приватизації державного житлового фонду Старокиївського району, розпорядження №12381, дата проведення реєстрації 04.02.1999 р. зареєстроване №2781.

Судом встановлено, що у свідоцтві про право власності на житло від 02.02.1999 року, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , власниками є ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_6 в рівних долях. Дане свідоцтво видане згідно з розпорядженням від 02.02.1999р. за №12381, квартира зареєстрована в БТІ у реєстровій книзі за №2781.

Відповідно до свідоцтва про народження (повторно) серії НОМЕР_2 , виданого Печерським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції від 10 серпня 2019 року, ОСОБА_8 народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 , м.Київ, Україна, батько - ОСОБА_2 , мати - ОСОБА_6 (а.с.6).

З паспорта серії НОМЕР_3 , виданого 20.07.2006 року Голосіївським РУ ГУМВС України у місті Києві, вбачається, що заявниця вказана як ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , м.Київ (а.с.10-12).

В той же час, 15 травня 2004 року в Республіці Польща зареєстровано шлюб між ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прізвище дружини після укладення шлюбу - ОСОБА_5 , що підтверджується витягом зі свідоцтва про шлюб USC/OS/2 AD 8923026 (а.с.7-9).

У відповіді Відділу приватизації житлового фонду Управління житлово-комунального господарства Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації від 30.11.2020р. №085/26-474 щодо видачі дублікату свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_1 , вказано, що Відділ не має змоги прийняти рішення про скасування оригіналу свідоцтва про право власності та виготовлення дублікату свідоцтва на квартиру АДРЕСА_1 , оскільки виявлено розбіжності паспортних даних заявників з даними, що містяться в архівній справі по приватизації вказаної квартири (а.с.20).

Згідно з роз`ясненнями, які містяться в п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 року «Про встановлення фактів, що мають юридична значення» при розгляді справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по-батькові, місце і час народження якої зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по-батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали, суд повинен запропонувати заявникові надати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення.

З огляду на це, заявницею доведено, а судом встановлено, що правовстановлюючий документ - свідоцтво про право власності на житло, видане Органом приватизації державного житлового фонду Старокиївського району, розпорядження №12381, дата проведення реєстрації 04.02.1999 р. зареєстроване №2781, належить ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Факт належності правовстановлюючого документу має для заявника юридичне значення, оскільки розбіжність у написанні імені доньки в даних реєстрованих книг Бюро, створює перешкоди в отриманні дублікату свідоцтва про право власності на житло, кв. АДРЕСА_1 та оформлення спадкової справи після смерті гр. ОСОБА_2 відповідно до закону.

Керуючись ст.ст. 3, 81, 293, 294, 315, 319, ЦПК України суд, -

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Голосіївська районна в місті Києві Державна адміністрація Управління житлово-комунального господарства відділ приватизації житлового фонду, Друга київська державна нотаріальна контора про встановлення фактів, що мають юридичне значення задовольнити.

Встановити факт належності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , свідоцтва про право власності на житло, виданого Органом приватизації державного житлового фонду Старокиївського району, розпорядження №12381, дата проведення реєстрації 04.02.1999 р. зареєстроване №2781.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя