У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 вересня 2021 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі головуючого - судді Усатової І.А., за участю секретаря - Омелько Г.Т.,

розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Факторингова компанія "Стандарт Кепітал" про забезпечення позову у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Факторингова компанія "Стандарт Кепітал" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Татаринцева Євгенія Анатоліївна про звернення стягнення на предмет іпотеки, -

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла цивільна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Факторингова компанія "Стандарт Кепітал" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Татаринцева Євгенія Анатоліївна про звернення стягнення на предмет іпотеки, а саме в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № 2619/0308/71-009 від 05.03.2008 укладеним між ВАТ «Сведбанк» (правонаступник якого є ТОВ "Факторингова компанія "Стандарт Кепітал") та ОСОБА_1 звернути стягнення на предмет іпотеки квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_2 відповідно до договору купівлі-продажу серія та номер 32, на користь ТОВ "Факторингова компанія "Стандарт Кепітал" шляхом проведення прилюдних торгів у межах процедури виконавчого провадження, передбаченого Законом України «Про виконавче провадження».

Разом із позовною заявою позивачем подано до суду заяву про забезпечення позову, якою просить вжити заходи по забезпеченню позову шляхом накладення арешту на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 та заборонити вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо даної квартири.

В обґрунтування заяви зазначає, що невжиття заходів забезпечення позову, може спричинити зловживання ОСОБА_2 своїми правами, як власника спірної квартири, оскільки останній може відчужити це нерухоме майно, що призведе до ускладнення захисту прав позивача та може зробити неможливим виконання рішення суду у випадку задоволення позовних вимог позивача.

Сторони в судове засідання не з`явились, оскільки не повідомлялись про час та місце розгляду справи у відповідності до вимог ч. 1 ст. 153 ЦПК України, що не є перешкодою для розгляду даної заяви.

Суд, вивчивши матеріали справи та заяви про забезпечення позову приходить до наступного висновку.

Згідно із ч.ч. 1-2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Тобто, однією з причин, в зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, може бути припущення особи щодо обставин, що несуть загрозу невиконання або утруднення виконання можливого рішення суду.

З точки зору закону значення цих заходів полягає в тому, що ними захищаються законні інтереси (права) позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли неприйняття заходів може призвести до невиконання судового рішення.

Частиною 1 ст. 150 ЦПК України визначено перелік видів забезпечення позову, зокрема, позов забезпечується шляхом накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб (п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України).

Під час вирішення питання щодо наявності підстав для забезпечення позову суд повинен врахувати обґрунтованість заявленого клопотання, пов`язаність заходів забезпечення позову з предметом позову, співмірність заходів забезпечення із заявленими вимогами, а також запобігти порушенню прав третіх осіб в зв`язку з вжиттям судом заходів забезпечення позову.

При цьому, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

Законом передбачено, що забезпечення позову можливе лише у разі достатньо обґрунтованого припущення про те, що невжиття заходів забезпечення позову може у майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Разом з тим у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено причини, у зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності, обґрунтуванням співмірності виду забезпечення позову, інші відомості, необхідні для забезпечення позову.

У відповідності до ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Ці обставини є істотними і необхідними для забезпечення позову.

Інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

При вирішенні питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо:

- необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності заявлених вимог щодо забезпечення позову;

- забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу;

- наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовних вимог, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову;

- імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів;

- запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Так, предметом спору по даній справі є звернення стягнення на предмет іпотеки, а саме в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № 2619/0308/71-009 від 05.03.2008 укладеним між ВАТ «Сведбанк» (правонаступник якого є ТОВ "Факторингова компанія "Стандарт Кепітал") та ОСОБА_1 квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_2 відповідно до договору купівлі-продажу серія та номер 32, на користь ТОВ "Факторингова компанія "Стандарт Кепітал" шляхом проведення прилюдних торгів у межах процедури виконавчого провадження, передбаченого Законом України «Про виконавче провадження».

З інформації Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 271010598 від 18.08.2021 - квартира, що розташована за адресою АДРЕСА_1 , належить на праві приватної власності ОСОБА_2 , розмір частки 1/1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, державний реєстратор приватний нотаріус Татаринцева Євгенія Анатоліївна, Київський міський нотаріальний округ, м. Київ, підстава для державної реєстрації: Договіркупівлі-продажу квартири, серія та номер:32, виданий 07.03.2017, видавник: Приватний нотаріус КМНО Татаринцева Є.А., підстава внесення запису: Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 34181675 від 07.03.2017, Приватний нотаріус Татаринцева Є.А. Київський міський нотаріальний округ, м. Київ).

При цьому, заявником у заяві про забезпечення позову позивач не зазначив розмір заборгованості за кредитним договором (в рахунок погашення заборгованості, щодо звернення стягнення на предмет іпотеки) та вартість цього майна, що унеможливлює встановити співмірність із заявленими позивачем вимогами.

З урахуванням наведеного, суд, надаючи оцінку обґрунтованості доводів викладених в заяві про забезпечення позову щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову, враховуючи співмірність заходів забезпечення позову змісту заявлених позовних вимог, приходить до висновку, що заява про забезпечення позову є необґрунтованою, а її доводи не свідчать про те, що невжиття відповідних заходів може утруднити чи унеможливити виконання рішення суду у майбутньому.

На підставі вище викладеного, приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів позивача щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін; наявності зв`язку між заходом щодо забезпечення позову і предметом позовної вимоги; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів, суд не вбачає підстав для задоволення заяви про забезпечення позову.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку, що заява не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 149-153 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Солом`янський районний суд м. Києва в 15-денний строк з дня її постановлення.

Учасник справи, якому повна ухвала не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.А. Усатова