Справа № 638/6041/21
Провадження № 2/638/4030/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2021 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді за участю: секретаря судового засідання представника позивача- Поволяєвої О.В., - Лопатинської А.С., - Хащевацької Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання права власності в якому просить: визнати за нею право власності на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 19 травня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності.

Представник позивача під час підготовчого судового засідання просив суд призначити справу до судового розгляду.

Відповідач в судові засідання, призначені на 10 червня 2021 року, 09 липня 2021 року, 27 серпня 2021 року, 08 жовтня 2021 року та 18 листопада 2021 року, не з`явився, про дату, час та місце підготовчого судового засідання повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, відзив на позов не надав.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для закриття підготовчого судового засідання та призначення справи до судового розгляду, суд враховує наступне.

Згідно п. 3 ст. 2 ЦПК основними засадами (принципами) цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

На необхідності забезпечення розгляду справи протягом розумного строку зазначено у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 129 Конституції України.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Стаття 44 ЦПК України визначає найбільш часті випадки зловживанням процесуальними правами, проте їх перелік не є вичерпним.

Верховний Суд у своїй судовій практиці висловив однозначну позицію, що ознакою зловживання процесуальними правами є не просто конкретні дії, а дії, спрямовані на введення суду в оману, затягування розгляду справи, створення перешкод опоненту. Відтак, враховуючи, що перелік дій, наведений у частині другій статті 44 ЦПК України, не є вичерпним, то суд може визнати зловживанням процесуальними правами також інші дії, які мають відповідну спрямованість.

Частина 2 статті 43 ЦПК України зобов`язує учасників справи виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Вирішуючи питання про закриття підготовчого судового засідання, суд приймає до уваги те, що межі перенесення розгляду справи не повинні призводити до зменшення розумного строку розгляду справи. Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка учасників справи та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

Відповідач не скористався належним йому правом подання до суду відзиву на позовну заяву у встановлений в ухвалі суду строк.

Враховуючи наведене, ту обставину, що в даному судовому засіданні справа по суті не вирішується, а також необхідність забезпечення розумних строків її розгляду, суд приходить до висновку щодо відсутності підстав для відкладення підготовчого судового засідання.

Статтею 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: залишення позовної заяви без розгляду, закриття провадження у справі, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Згідно п. 15 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

З урахування положень ст. 189, 200 ЦПК України, суд дійшов висновку, що у підготовчому судовому засіданні вирішено питання про всі процесуальні дії, які необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження з метою виконання завдань підготовчого судового засідання, спір між сторонами до судового розгляду не врегульований, підстав для залишення позовної заяви без розгляду або закриття провадження у справі немає. Підстави для відкладення підготовчого судового засідання або оголошення перерви у підготовчому судовому засіданні відсутні.

На підставі вищевикладеного, суд закриває підготовче судове засідання та призначає справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні, в яке викликає учасників справи.

Крім того, представником позивача під час підготовчого судового засідання було заявлено клопотання про допит в якості свідка позивача ОСОБА_1 , яка може підтвердити факт того, що квартира АДРЕСА_2 знаходиться у її власності та відчуження такої квартири нею не здійснювалось.

Показання свідків є одним із засобів доказування, що передбачено положеннями ст. 76, 90-92 ЦПК України.

Згідно ч. 3 ст. 91 ЦПК України, заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження,- до початку першого судового засідання у справі.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі, є справедливий розгляд і вирішення цивільних справ.

Зміст та форма заяви про виклик свідків відповідають вимогам ст. 91 ЦПК України.

Обставини, які згідно доводів клопотання можуть підтвердити свідки, відносяться до предмету доказування в даній цивільній справі.

Суд приходить до висновку, що допит вказаних представником відповідача осіб в якості свідків, тобто з попередженням її про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання, сприятиме забезпеченню справедливого розгляду даної цивільної справи та повному і всебічному з`ясуванню її обставин.

За таких обставин суд приходить до висновку щодо наявності підстав для задоволення клопотання про виклик свідка.

Керуючись ст.ст. 2, 19, 81, 83, 84, 91, 175, 198, 258-261, 353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Закрити підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності.

Призначити справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 22 грудня 2021 року о 13 год. 00 хв. у приміщенні Дзержинського районного суду м. Харкова (м. Харків, просп. Перемоги, 52-В).

Викликати учасників справи в судове засідання.

Повідомити учасників справи про дату, час та місце судового засідання.

Клопотання представника позивача про виклик свідка задовольнити.

Викликати в судове засідання для допиту в якості свідка ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 .

Попередити свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://dg.hr.court.gov.ua/sud2011/на Офіційному вебпорталі судової влади України.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.В. Поволяєва