Провадження № 2-з/638/537/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2021 року м. Харків

Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Поволяєва О.В., розглянувши заяву директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Респектплюс» - Лисенка Володимира Володимировича про забезпечення позову до подання позовної заяви,-

ВСТАНОВИВ:

22 листопада 2021 року директор Товариства з обмеженою відповідальністю «Респектплюс» (далі ТОВ «Респектплюс») - Лисенко Володимир Володимирович звернувся до суду з заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви, в якій просив суд забезпечити позов шляхом:

- накладення арешту на об`єкти нерухомого майна, нежитлові приміщення: №№ 1-16 1-го поверху, загальною площею 1281,4 кв.м., у літ. «А-3» по АДРЕСА_1 , №№ 1-12 2-го поверху, загальною площею 1287,3 кв.м., та нежитлові приміщення №№ 1-5 3-го поверху загальною площею 101,1 кв.м. у літ. «А-3» по АДРЕСА_1 , нежитлові приміщення 3-го поверху №№ 6-16 загальною площею 911,5 кв.м. у літ. «А-3» по АДРЕСА_1 (далі нежитлові приміщення);

- заборони будь-яким особам, зокрема, але не виключно Товариству з обмеженою відповідальністю «Сінергія-2005» (далі ТОВ «Сінергія-2005»), будь-яким суб`єктам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно (виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, Київській, Севастопольській радах, міським, районним, районним у містах Києві та Севастополі державним адміністраціям, акредитованим суб`єктам, державним реєстраторам речових прав на нерухоме майно) вчиняти будь-які дії (у тому числі реєстраційні дії та дії в межах виконавчого провадження), спрямовані на зміну власника, передачу в іпотеку, реєстрацію обтяжень або дії, які можуть призвести до зміни власника, в тому числі дії, які можуть призвести до поділу, виділу часток, зміни опису, технічних характеристик, в тому числі площі об`єктів вказаних нежитлових приміщень.

Заяву мотивовано тим, що ТОВ «Респектплюс» має намір звернутися до суду з позовом до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ТОВ «Сінерія-2005», приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Малахова Г.І. про визнання недійсним іпотечного договору та договору про внесення змін № 1 до іпотечного договору, визнання права іпотеки.

20 березня 2008 року між АКБ «Форум», правонаступником якого є ТОВ «Респектплюс», та ПП «НВ-Інвест» укладено кредитний договір № 0031/08/12-KLMVI, відповідно до умов якого, з урахуванням укладених додаткових угод, банк надав ПП «НВ-Інвест» кредитні кошти у формі невідновлювальної кредитної лінії для фінансування будівництва супермаркету із гостьовою автостоянкою на розі перетину вул. Клочківська та вул. Херсонська.

З метою забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором, 20 березня 2008 року між АКБ «Форум» та ПП «НВ-Інвест» укладено іпотечний договір № 31/08/12- KLMVI-Іпот, відповідно до умов якого іпотекодавцем (ПП «НВ-Інвест») забезпечено виконання зобов`язань, що випливають з кредитного договору. Предметом іпотеки є об`єкт незавершеного будівництва, що передавався в іпотеку шляхом передачі права оренди земельної ділянки, на якій розташований об`єкт незавершеного будівництва, а саме нежитлова будівля літ. «А-2» супермаркету з гостьовою автостоянкою, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно право власності на предмет іпотеки зареєстровано за ТОВ «Сінергія-2005».

ТОВ «Сінергія-2005» перейшли всі права та зобов`язання іпотекодавця за іпотечним договором № 0031/08/12- KLMVI-Іпот від 20 березня 2008 року, укладеним між АКБ «Форум» », правонаступником якого є ТОВ «Респектплюс», та ПП «НВ-Інвест».

ТОВ «Сінергія-2005» без згоди іпотекодержателя - ТОВ «Респектплюс» передало предмет іпотеки в наступну іпотеку ОСОБА_2 на підставі іпотечного договору № 3112 від 26 жовтня 2020 року.

Відповідно до даних, розміщений на офіційному веб-сайті ДП «Сетам», 17 березня, 30 квітня та 10 червня 2021 року встановлено проведення електронних торгів щодо зазначено вище нерухомого майна.

Враховуючи протиправну передачу майна в наступну іпотеку, без відома та надання на це згоди ТОВ «Респектплюс», та прострочення виконання основного зобов`язання перед ОСОБА_1 , має місце реальна можливість звернення стягнення на предмет іпотеки з боку наступного іпотекодержателя ОСОБА_1 , що порушить права первісного іпотекодержателя ТОВ «Респектплюс» та утруднить виконання можливого рішення суду про визнання недійсним іпотечного договору та визнання права іпотеки, зважаючи на зазначене, заява про забезпечення позову, подана до подання позовної заяви підлягає задоволенню.

Дослідивши викладені в заяві доводи та додані до неї матеріали, суд дійшов висновку щодо відсутності правових підстав для задоволення заяви про забезпечення позову з огляду на наступне.

ТОВ «Респектплюс» в заяві про забезпечення позову просить накласти арешт на нежитлові приміщення, які належать на праві приватної власності ТОВ «Сінергія-2005» та передані власником в іпотеку ОСОБА_1 , а також заборонити вчиняти дії щодо цих нежитлових приміщень

В обґрунтування забезпечення позову ТОВ «Респектплюс» посилається на те, що є правонаступником АКБ «Форум», яким було укладено з ПП «НВ-Інвест», правонаступником якого є ТОВ «Сінергія-2005», іпотечний договір № 31/08/12- KLMVI-Іпот. Зважаючи на те, що ТОВ «Респектплюс» є правонаступником АКБ «Форум», то відповідно ТОВ «Сінергія-2005», до якого перейшли всі права та зобов`язання іпотекодавця за вказаним іпотечним договором, зобов`язано було отримати згоду ТОВ «Респектплюс», як правонаступника попереднього іпотекодержателя, на укладення правочину щодо передачі нерухомого майна в наступну іпотеку ОСОБА_1 .

Укладення ТОВ «Сінергія-2005» правочину щодо передачі нерухомого майна в наступну іпотеку ОСОБА_1 без згоди ТОВ «Респектплюс» призвело до порушення пріоритету права попереднього іпотекодержателя ТОВ «Респектплюс» на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки.

З заяви про забезпечення позову вбачається, що ТОВ «Респектплюс» має намір звернутися до суду з позовом до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ТОВ «Сінерія-2005», приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Малахова Г.І. про визнання недійсним іпотечного договору та договору про внесення змін № 1 до іпотечного договору, визнання права іпотеки.

Проте, ТОВ «Респектплюс» не надано суду будь-яких даних, з яких вбачається, що ТОВ «Респектплюс» є правонаступником прав та обов`язків АКБ «Форум» за кредитним договором та договором іпотеки.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 ЦПК України заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно п.1, 2 ч.1 ст. 150 ЦПК України позов може бути забезпечений, зокрема, шляхом накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, забороною вчиняти певні дії.

В постанові № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» Пленум Верховного Суду України звернув увагу на те, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позовних вимог; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Як вбачається з висновків щодо застосування норм права, викладених в постанові Верховного Суду від 25 вересня 2019 року по справі № 20/3560/18, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, які не є учасниками цього судового процесу. Умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення. Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 12.02.2020 по справі № 381/4019/18 висловила висновки щодо застосування норм права, згідно яких співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

В рішенні від 19 лютого 2009 року у справі «Христов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що втручання у право особи, захищене статтею 1 Першого протоколу, має бути виправданим. У цьому зв`язку Суд наголошує на необхідності підтримання "справедливої рівноваги" між загальним інтересом суспільства та захистом основних прав конкретної особи. Необхідну рівновагу не буде забезпечено, якщо відповідна особа несе "особистий і надмірний тягар" (див. рішення у справі Брумареску, п. 78).

В заяві про забезпечення позову ТОВ «Респектплюс» посилався на існування ризику подальшого ускладнення чи унеможливлення виконання рішення. Проте, відсутність даних, з яких вбачається, що ТОВ «Респектплюс» є правонаступником прав та обов`язків АКБ «Форум» за кредитним договором та договором іпотеки позбавляє суд можливості встановити, що між ТОВ «Респектплюс» та ОСОБА_1 дійсно виник спір. Крім того відсутність таких даних також унеможливлює суд встановити наявність факту можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно ст.ст. 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно ч.1 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Відповідно до ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Викладені в заяві про забезпечення позову доводи стосовно того, що має місце реальна можливість звернення стягнення на предмет іпотеки з боку наступного іпотекодержателя ОСОБА_1 , що порушить права первісного іпотекодержателя ТОВ «Респектплюс» та утруднить виконання можливого рішення суду про визнання недійсним іпотечного договору та визнання права іпотеки, не свідчить про можливе порушення прав ТОВ «Респектплюс», оскільки товариством не доведено будь-якими належними письмовими доказами правонаступництво за АКБ «Форум», який був попереднім іпотекодержателем.

ТОВ «Респектплюс»не надано достатніх доказів, які б в своїй сукупності свідчили про те, що невжиття заходів забезпечення позову призведе до наслідків, зазначених в ч.2 ст. 149 ЦПК України.

Зважаючи на зазначене, суд дійшов висновку щодо відсутності достатніх правових підстав для задоволення заяви про забезпечення позову.

Керуючись ст. 149-153 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Респектплюс» - Лисенка Володимира Володимировича про забезпечення позову до подання позовної заяви відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали. Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.В. Поволяєва