Справа № 450/3207/18 Провадження № 2/450/268/21
УХВАЛА

підготовчого судового засідання

05 серпня 2021 року Пустомитівський районний суд Львівської області в складі :

головуючого судді Мельничук І. І.

при секретарі Покидько Л. Р.

з участю представника позивача

за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_1

представника відповідача

за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Пустомити клопотання представника відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом ОСОБА_3 адвоката Сидорак Наталії Богданівни про скасування заходів забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_4 , від імені якої діє адвокат Бойко Вікторія Володимирівна, до фізичної особи підприємця ОСОБА_3 про стягнення коштів та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_5 про визнання недійсним договору, -

в с т а н о в и в :

22.02.2021 року відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_3 звернулася до Пустомитівського районного суду Львівської області із клопотання про скасування заходів забезпечення позову та в якій просить скасувати заходи забезпечення позову, вжитих ухвалою від 21.08.2019 року Пустомитівського районного суду Львівської області про забезпечення позову ОСОБА_4 , від імені якої діє адвокат Бойко Вікторія Володимирівна, до фізичної особи підприємця ОСОБА_3 про стягнення коштів та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_5 про визнання недійсним договору.

Свої вимоги мотивує тим, що ухвалою від 21.08.2019 року Пустомитівського районного суду Львівської області задоволено заяву представника ОСОБА_4 адвоката Бойко Вікторії Володимирівни про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_4 (паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Пустомитівським PC ГУДМС України у Львівській області 19 листопада 2013 року) від імені якої діє до фізичної особи підприємця ОСОБА_6 (РНОКПП: НОМЕР_2 , проживає за адресою АДРЕСА_1 ) про стягнення коштів та зустрічним позовом ОСОБА_6 ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_7 про визнання недійсним договору шляхом: накладення арешту на все нерухоме майно ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_2 , яка проживає за адресою АДРЕСА_1 ), в межах ціни позову 2 544 293, 79 (два мільйони п`ятсот сорок чотири тисячі двісті дев`яносто три гривні 79 копійок) гривень.

Відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_3 вважає, що заходи забезпечення позову вжиті ухвалою від 21.08.2019 року Пустомитівського районного суду Львівської області в справі № 450/3207/18 підлягають скасуванню, оскільки в матеріалах справи наявний висновок експерта за результатами проведення комплексної судово-почеркознавчої та судово-технічної експертизи № 6578/6579 від 14.02.2020 року, відповідно до якого підпис від імені ОСОБА_5 на договорі укладеному 01.12.2011 року між ОСОБА_4 та ФОП ОСОБА_3 в інтересах та від імені якої діяв представник ОСОБА_5 , виконаний не ОСОБА_5 , а іншою особою з наслідуванням його справжніх підписів.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 152 ЦПК (на даний час п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК) позов майнового характеру дозволяється забезпечувати шляхом накладення на майно або гротові кошти (п. 3 Постанови № 9 від 22.12.2006 року Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» - надалі по тексту Постанова), що судом першої інстанції не було враховано при прийнятті рішення щодо забезпечення позову.

У відповідності до п. 4 Постанови, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з врахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог. пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішений суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність заходу забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову, оскільки існує ризик спричинення їм збитків у разі, якщо сам позов або пов`язані з матеріально-правовими обмеженнями заходи з його забезпечення виявляється необґрунтованими. Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача. Отже, наявність в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, а також в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, як складової частини Державного реєстру прав, зареєстрованого обтяження (арешту) на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_2 , виключає можливість передачі такого майна у користування (оренду) іншим особам та, як наслідок, державної реєстрації інших речових прав на нього.

В судовому засіданні представник відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом ОСОБА_3 адвокат Сидорак Н.Б. подане клопотання про скасування заходів забезпечення позову підтримала та просила таке задоволити з підстав викладених в клопотанні.

В судовому засіданні представник позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_1 заперечили щодо клопотання про скасування заходів забезпечення позову, просили в задоволення такого відмовити.

Інші учасники судового розгляду в судове засідання не з`явилися, хоча належним чином були повідомленні про час та місце розгляду справи, однак їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Заслухавши пояснення представників, дослідивши матеріали справи та клопотання про скасування заходів забезпечення позову, суд приходить до висновку, що таке не підлягає до задоволення з таких підстав.

Виходячи з засад диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Окрім того, згідно положень ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, що слід застосовувати і при розгляді клопотання скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Ухвалою Пустомитівського районного суду Львівської області від 21.08.2019 р. у справі № 450/3207/18 заяву представника ОСОБА_4 адвоката Бойко Вікторії Володимирівни про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_4 (паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Пустомитівським PC ГУДМС України у Львівській області 19 листопада 2013 року) від імені якої діє до фізичної особи підприємця ОСОБА_6 (РНОКПП: НОМЕР_2 , проживає за адресою АДРЕСА_1 ) про стягнення коштів та зустрічним позовом ОСОБА_6 ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_7 про визнання недійсним договору, задоволено шляхом накладення арешту на все нерухоме майно ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_2 , яка проживає за адресою АДРЕСА_1 ), в межах ціни позову 2 544 293, 79 (два мільйони п`ятсот сорок чотири тисячі двісті дев`яносто три гривні 79 копійок) гривень.

Аналіз правових норм глави 10 розділу І ЦПК України, якими врегульовано поняття і порядок забезпечення позову, дає можливість зробити висновок про те, що забезпечення позову не сукупність процесуальних дій. які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють протягом строку, встановленого процесуальним законом (ч.ч. 7-10 ст. 158 ЦПК України).

Водночас, підставою для скасування заходів забезпечення позову на розсуд суду можуть бути будь-які обставини, які свідчать про відсутність потреби у забезпеченні позову, про неефективність вжитих заходів, про невідповідність вжитих заходів дійсним обставинам справи, про наявність зловживань з боку позивача при вирішенні питання про забезпечення позову тощо, а також обставини, зазначені в ч. 3 ст. 158 ЦПК України.

Заходи забезпечення позову скасовуються судом, який їх застосував, якщо відпали підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів. При цьому правомірність застосування таких заходів судом відповідач, не заперечує. Натомість, скасування ухвали про забезпечення позову здійснюється за наслідками її апеляційного оскарження. В цьому випадку ухвалу скасовує апеляційний суд, якщо під час її постановлення було порушено вимоги закону.

За аргументами наведеними в клопотанні про скасування вжитих заходів забезпечення позову, відповідач вважає незаконною ухвалу про забезпечення позову.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це. суд не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Судом встановлено, що в провадженні Пустомитівського районного суду Львівської області перебуває на розгляді цивільна справа за позовом ОСОБА_4 , від імені якої діє адвокат Бойко Вікторія Володимирівна, до фізичної особи підприємця ОСОБА_3 про стягнення коштів та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_5 про визнання недійсним договору, провадження в якій відкрито.

Вказана обставина в судовому засіданні визнана учасниками судового розгляду та у відповідності до вимог ч. 1 ст. 82 ЦПК України, доказуванню не підлягає.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у проваджені якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів при виконанні такого рішення.

Встановивши у вищевказані ухвалі, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання рішення суду в майбутньому у випадку задоволення позову та наявність передбачених законом підстав для застосування заходів забезпечення позову.

Зазначений висновок повністю узгоджується з правовим висновком, який міститься у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16.05.2018 року № 640/14051/17.

Також слід зазначити, що в рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Світлана Науменко проти України» від 09.11.2004 року вказано, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини, повинно тлумачитися в світлі Преамбули Конвенції, яка проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із основних аспектів верховенства права є принцип правової певності, який, серед іншого, вимагає, щоб остаточні рішення судів не могли бути поставлені під сумнів. Правова певність передбачає дотримання принципу res judicat, тобто принципу остаточності рішення, неприпустимості повторного розгляду вже вирішеної справи.

За таких обставин, суд критично ставиться до твердження сторони, що судом необґрунтовано постановлена ухвала від 21.08.2019 року про застосування заходів забезпечення позову, та її покликання на безпідставність вищевказаної ухвали вирішення спору по-суті.

У пункті 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» роз`яснено, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Враховуючи наведене, суд вважає, що у задоволенні клопотання про скасування заходів забезпечення позову, з підстав зазначених у ньому, слід відмовити, оскільки таке є невмотивованим.

Керуючись ст. ст. 159, 259, 260 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в :

в задоволені клопотання представника відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом ОСОБА_3 адвоката Сидорак Наталії Богданівни про скасування заходів забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_4 , від імені якої діє адвокат Бойко Вікторія Володимирівна, до фізичної особи підприємця ОСОБА_3 про стягнення коштів та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_5 про визнання недійсним договору відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15 - денний строк з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повної ухвали суду.

Ухвала може бути оскарженою в апеляційному порядку до Апеляційного суду Львівської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 10.08.2021 року.

СуддяІ. І. Мельничук