РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 листопада 2021 року Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Бородіної Н.М.,
за участю секретаря Паньшиної О.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові цивільну справу за позовом Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа Харківська міська рада про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова ,-
В червні 2020 року Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради звернувся у суд із позовом до ОСОБА_1 , третя особа Харківська міська рада про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова на умовах перерахування до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста у розмірі 138324,15 грн.
Вказав, що на дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництва зазначеного об`єкта відповідач не виконав покладеного на нього законодавством обов`язку щодо укладання договору про пайову участь і не звернувся до позивача із заявою з приводу укладання такого договору та відхилив пропозицію позивача від 17.04.2020 про укладення цього договору.
На підставі ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, затвердженого рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 24.12.2019 № 989, а також ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» №132 від 20.09.2019р. позивач просить суд визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між ОСОБА_1 , та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради у запропонованій йому у досудовому порядку редакції. Днем укладання договору вважати день набрання рішенням суду законної сили.
Відповідачем надано відзив на позову заяву, в якому просить в задоволенні позовних вимог відмовити, оскільки у нього відсутні обов`язки щодо укладання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова
Харківська міська рада у судове засідання не з`явилась, письмових пояснень не надала, повідомлялась належним чином.
Суд дослідивши матеріали справи, вважає, що позов не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.
Листом від 17.04.2020 року заступник директора Департаменту начальник Управління соціально-економічного розвиту, планування та обліку з посиланням на Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, затвердженого рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 24.12.2019 № 989 та ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» №132 від 20.09.2019р. звернувся до відповідача з пропозицією про укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова при реконструкції квартир та надіслав у 2-х примірниках для розгляду та підписання договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова при реконструкції квартир. У разі не врегулювання питання у визначений термін, матеріали будуть направлені для вирішення питання в судовому порядку .
Відповідач письмо відмовився від пропозиції укласти договір , з посиланням на невірність здійсненого розрахунку.
Згідно копії Декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1), вона була складена стосовно квартир АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , замовник ОСОБА_1 , зареєстровано Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради 23.12.2019 року.
Відповідно до ч.ч.1, 2, 5 та 9 ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» в редакції Закону, яка діяла до 01.01.2020 року, порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію.
Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами.
Разом з тим, згідно п.п. 3 п.13 розділу І Закону України від «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» від 20 вересня 2019 року № 132-IX, у Законі України "Про регулювання містобудівної діяльності" (Відомості Верховної Ради України, 2011 р., № 34, ст. 343 із наступними змінами): згадану вище статтю 40 було виключено.
При цьому відповідно до п.п. 2 п. 1 розділу II. Прикінцеві та перехідні положення Закону України № 132-IX визначено, що згадані зміни набирають чинності з 1 січня 2020 року. Згідно п. 2 розділу II. Прикінцеві та перехідні положення Закону України № 132-IX договори про сплату пайової участі, укладені до 1 січня 2020 року, є дійсними та продовжують свою дію до моменту їх повного виконання. Установлено, що протягом 2020 року замовники будівництва на земельній ділянці у населеному пункті перераховують до відповідного місцевого бюджету кошти для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту (далі - пайова участь) у такому розмірі та порядку:
1) розмір пайової участі становить (якщо менший розмір не встановлено рішенням органу місцевого самоврядування, чинним на день набрання чинності цим Законом):
для нежитлових будівель та споруд - 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта;
для житлових будинків - 2 відсотки вартості будівництва об`єкта, що розраховується відповідно до основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування;
Замовник будівництва зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, до якої додаються документи, які підтверджують вартість будівництва об`єкта. Орган місцевого самоврядування протягом 15 робочих днів з дня отримання зазначених документів надає замовнику будівництва розрахунок пайової участі щодо об`єкта будівництва.
Пайова участь сплачується виключно грошовими коштами до прийняття відповідного об`єкта будівництва в експлуатацію
За загальним правилом про дію цивільно-правових актів у часі, закріпленим в частині першій статті 5 ЦК України, акти цивільного законодавства регулюють відповідні цивільно-правові відносини з дня набрання ними чинності.
Разом з цим частина третя статті 5 ЦК України регламентує так звані "триваючі" відносини, тобто такі, які виникли раніше і регулювались актом цивільного законодавства, який втратив чинність, але права та обов`язки зберігаються і після набрання чинності новим актом цивільного законодавства. До таких "триваючих" прав та обов`язків, що продовжують існувати, або до прав та обов`язків, що виникли вже після набрання чинності новими актами цивільного законодавства, мають застосовуватися положення цих актів.
Отже, якщо акт цивільного законодавства, що регулював цивільні відносини, втратив чинність, новий нормативно-правовий акт з моменту набрання ним чинності застосовується до юридичних фактів цивільного права та породжуваних ними цивільних прав і обов`язків.
Як вбачається з матеріалів справи, правовідносини між сторонами , хоч і виникли до внесення змін до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та до прийняття і набрання чинності Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні", однак продовжують тривати і після набрання чинності зазначеним законом, тобто такі правовідносини є триваючими.
Отже, відповідно до частини третьої статті 5 ЦК України з огляду на триваючий характер спірних правовідносин, що виникли між сторонами у справі та існували станом на дату скасування Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", такі зміни підлягають застосуванню до спірних правовідносин.
З 01.01.2020 у замовників будівництва відсутній обов`язок укладати договори про пайову участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. Дійсними та продовжують свою дію до моменту їх виконання є лише договори про пайову участь, укладені до 01.01.2020.
Отже, станом на момент розгляду даної справи, відсутнє положення закону, яке зобов`язувало б відповідача укласти з позивачем відповідний договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова, відтак суд не наділений повноваженнями визнати укладеним договір, обов`язковість якого для відповідача законом не передбачена, що також узгоджується з положеннями статті 19 Конституції України.
Суд не приймає посилання позивача на п.1.4. Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, затвердженого рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 24.12.2019 № 989, який передбачає залучення замовників до пайової участі , шляхом укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова, оскільки у зв`язку із скасуванням обов`язку забудовників укладати договори про пайову участь в інфраструктурі, що передбачалось законом, зазначене не відповідає нормам закону та не може застосовуватися судом в цій частині при вирішення спорів.
З огляду на вищезазначене, виходячи з принципу верховенства права, ст. 10 ЦПК України, з урахуванням виключення на день розгляду справи норми ст. 40 Закону України у Законі України " Про регулювання містобудівної діяльності" підстави для задоволення позовних вимог та визнання укладеним договору - відсутні.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 10, 12, 81, 82, 258, 263, 264, 265 ЦПК України, суд, -
вирішив:
Апеляційнаскарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається до Харківського апеляційного суду, через суд першої інстанції.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. .

Повний текст рішення виготовлений 03.12.2021р.

Суддя Бородіна Н.М.