"08" грудня 2021 р. Справа № 363/5286/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

8 грудня 2021 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Лукач О.П., перевіривши на відповідність вимогам статей 175, 177 ЦПК України позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

7 грудня 2021 року до Вишгородського районного суду надійшла вказана позовна заява у якій позивач просить розірвати шлюб між ним та відповідачем, зареєстрований 25 листопада 2000 року Центральним відділом реєстрації шлюбів з Державним Центром розвитку сім`ї, актовий запис №2221; неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , залишити проживати з відповідачем.

Відповідно до частини першої статті 187 ЦПК України суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Перевіривши матеріалами позовної заяви, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху з таких підстав.

Відповідно до пунктів 5, 6, 8, 9, 10 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Як убачається із обґрунтування позовної заяви про розірвання шлюбу, її зміст не відповідає прохальній частині, у якій крім вимоги розірвання шлюбу, позивачем заявлено вимогу про визначення місця проживання дітей з позивачем.

У разі наявності спору про визначення місця проживання дітей та заявлення такої вимоги, позивачу необхідно зазначити виклад обставин, якими він обґрунтовує свої вимоги, зазначити докази, що підтверджують вказані обставини, надати відповідний висновок щодо розв`язання спору складений органом опіки та піклування за місцем проживання дітей, зазначити у позовній заяві у якості третьої особи належну Службу у справах дітей, її місце знаходження, засоби зв`язку, ідентифікаційний код ЄДРПОУ юридичної особи.

Крім цього, звертаючись до суду із позовною заявою про розірвання шлюбу, позивачем зазначено адресу проживання відповідача: АДРЕСА_1 , що територіально не відноситься до юрисдикції Вишгородського районного суду Київської області.

Згідно частини першої статті 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

При цьому, відповідно частини другої статті 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

У позовній заяві позивач зазначає, зокрема, що рішення про розірвання шлюбу прийнято ними за обопільною згодою. При цьому, у матеріалах справи відсутнє підтвердження, що між позивачем та відповідачем дійсно існує домовленість про звернення позивача із заявою про розірвання шлюбу саме до Вишгородського районного суду та/або докази, що на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти. Тобто, до позовної заяви не додано заяву відповідача щодо згоди на розгляд справи про розірвання шлюбу у Вишгородському районному суді Київської області та/або докази, що на утриманні позивача є малолітні або неповнолітні діти.

Крім цього, Законом України «Про судовий збір» визначено правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як убачається з прохальної частини позовної заяви, позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру. Проте, до матеріалів справи долучено лише одну квитанцію про сплату судового збору у встановленому законом розмірі.

Таким чином, позивачу потрібно сплатити судовий збір у розмірі по 908 гривень за другу вимогу немайнового характеру.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що позовна заява подана з недотриманням вимог, встановлених статями 175, 177 ЦПК України, які є імперативними нормами закону та мають вичерпний перелік вимог щодо належного оформлення позовної заяви.

Відповідно до статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення її без руху.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, зазначених у цій ухвалі, шляхом подання до суду: позовної заяви у новій редакції, її копії та додані до неї документи у кількості учасників судового розгляду; заяви відповідача щодо згоди на розгляд справи Вишгородським районним судом Київської області та/або докази, що на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти; платіжний документ про сплату судового збору у розмірі 908 гривень.

Керуючись статтями175, 177, 185 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків у встановлений строк, заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.П. Лукач