Провадження № 2-о/638/459/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2021 року суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Цвірюк Д.В., перевіривши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Железняк Лариса Вячеславівна про встановлення факту належності спадкодавцям по Ѕ частині у спільному сумісному майні, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до Дзержинського районного суду м.Харкова із заявою, в якій просить встановити факт належності ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 по Ѕ частині у спільному сумісному майні, а саме: земельна ділянка № НОМЕР_1 , площею 0,0614 га, кадастровий номер 00:03:012:0042, що розташована на території Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області, садівниче товариство «Гермес», цільове призначення: для ведення садівництва, відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку, серія ЯМ №999716, виданий 29.12.2012 року Міськрайонним управлінням Держкомзему у місті Люботин і Харківському районі Харківської області, зареєстрований в Книзі записів державних актів на право власності на землю за №12429 та відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку, серія ЯМ №999717, виданий 29.12.2012 року Міськрайонним управлінням Держкомзему у місті Люботин і Харківському районі Харківської області, зареєстрований в Книзі записів державних актів на право власності на землю за №12430.

Вивчивши матеріали заяви та додані до неї документи, суд приходить до висновку, що у відкритті провадження у справі слід відмовити з наступних підстав.

Частиною першою статті 293 ЦПК України визначено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

У порядку окремого провадження суд може розглянути і вирішити питання встановлення фактів, що мають юридичне значення, при цьому у заяві про встановлення такого юридичного факту обов`язково має бути зазначено з якою метою заявник має бажання встановити такий факт (пункт 1 частини першої статті 318 ЦПК України).

У порядку окремого провадження суд може вирішити спір про факт, про стан, але не спір про право цивільне, так як метою такого судового розгляду є лише встановлення наявності або відсутності самого факту, і факт, що встановлюється судом у порядку окремого провадження, повинен мати юридичне значення і мати безспірний характер, оскільки якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується у порядку позовного провадження, суд повинен залишити заяву без розгляду і роз`яснити заявнику право подачі позову на загальних підставах.

Відповідно до положень частини четвертої статті 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України за №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» роз`яснено, що суд вправі розглядати справи про встановлення юридичних фактів, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Тобто, від встановлення такого факту залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян та встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Так, у порядку окремого провадження суд може вирішити спір про факт, про стан, але не спір про право цивільне, так як метою такого судового розгляду є лише встановлення наявності або відсутності самого факту, і факт, що встановлюється судом у порядку окремого провадження, повинен мати юридичне значення, і мати безспірний характер, оскільки якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд повинен залишити заяву без розгляду і роз`яснити заявнику право подачі позову на загальних підставах.

Звертаючись із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, особа вказує мету встановлення юридичного факту, яка дає можливість зробити висновок, чи дійсно цей факт є юридичним і чи зумовлює він правові наслідки. У заяві необхідно також вказати причини неможливості одержання документів, що посвідчують цей факт, та навести докази його існування.

Згідно з пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

При цьому, заявниця просить встановити факт належності ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 по Ѕ частині у спільному сумісному майні.

Постановами приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Железняк Л.В. від 11.11.2021 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі на її ім`я Свідоцтва про право на спадщину за законом на частку земельної ділянки АДРЕСА_1 , що залишилась після смерті батька гр. ОСОБА_2 , а також яка залишилась після смерті матері гр. ОСОБА_3 з тих підстав, що видача свідоцтва про право на спадщину за законом суперечить законодавству України, оскільки неможливо визначити склад спадкового майна в спільній сумісній власності.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку про неможливість розгляду даної заяви у окремому провадженні, оскільки відсутнє беззаперечне визнання наявності, змісту та обсягу прав та обов`язків заявниці.

При цьому заявниця не позбавлена можливості звернутися до суду із позовною заявою про встановлення зазначених фактів та визнання права власності на спадкове майно із використанням відповідних процесуальних інститутів позовного провадження до інших спадкоємців які прийняли спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем має бути відповідний орган місцевого самоврядування, що також узгоджується із роз`ясненнями, викладеними у Постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування».

Отже, належним способом захисту порушеного (або невизнаного) права ОСОБА_1 є звернення до суду в позовному провадженні з відповідними позовними вимогами, а тому у відкритті провадження за заявою слід відмовити на підставі ч.4 ст.315 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 258-261, 272, 315 ЦПК України, суддя,-

ухвалив:

Відмовити у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Железняк Лариса Вячеславівна про встановлення факту належності спадкодавцям по Ѕ частині у спільному сумісному майні.

Роз`яснити заявнику її право на звернення до суду у порядку позовного провадження з урахуванням правил підсудності.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Д.В.Цвірюк