Справа № 635/6549/21
Провадження 2/635/3428/2021
30 листопада 2021 року Харківський районний суд Харківської області в складі:
головуючого - судді - Шинкарчука Я. А.,
при секретарі судового засідання - Желізовій О.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін в залі суду в смт Покотилівка Харківського району Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу в якій просить суд розірвати шлюбу між нею, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 30 липня 1996 року Мирівською сільською Радою Кагарлицького району Київської області, актовий запис № 9. Після розірвання шлюбу залишити позивачу прізвище « ОСОБА_1 ».
В обґрунтування позову зазначила, що 30 липня 1996 року сторони зареєстрували шлюб. Від вказаного шлюбу подружжя неповнолітніх дітей не мають. За час перебування у шлюбі між ними виникали непорозуміння, в зв`язку із несумісністю характерів, поглядів на життя та відсутності спільних інтересів, що зробило неможливим подальше проживання та призвело до втрати почуттів любові та поваги один до одного. Більше двох з половиною років сторони фактично припинили між собою шлюбні стосунки, перестали вести спільне господарство та проживають окремо. Внаслідок чого їх подальше спільне життя і збереження шлюбу позивач вважає неможливим, питання розлучення остаточно вирішено, оскільки вона не бажає продовжувати шлюбні відносини із відповідачем. Строк для примирення їм не потрібен, у зв`язку з тим, що це не виправить стан їх шлюбних відносин, а лише погіршить та продовжить їх перебіг у часі.
На підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 06 жовтня 2021 року позовна заяви прийнята до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Янковський В.В. надав до суду заяву про розгляд справи у відсутність позивача та її представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, у разі неявки відповідача не заперечує проти розгляду справи в заочному порядку.
Відповідач ОСОБА_2 повторно не з`явився у судове засідання, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся своєчасно і належним чином, причини не явки суду не повідомив. Відзив на позовну заяву не надав. Будь - яких заяв та клопотань від відповідача не надходило.
За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому відповідно до частини четвертої названої статті Кодексу у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
З огляду на це та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою представника позивача, наданою ним у письмовій заяві про розгляд справи без його участі, вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача, який належно повідомлявся про судове засідання, у порядку заочного провадження з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення.
В зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Розглянувши матеріали справи та докази в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.
Сторони перебувають у шлюбі, який зареєстрований 30 липня 1996 року Мирівською сільською Радою Кагарлицького району Київської області, актовий запис № 9, що підтверджується оригіналом свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , видане 30 липня 1996 року 30 липня 1996 року Мирівською сільською Радою Кагарлицького району Київської області, актовий запис № 9.
Відповідно до статті 51 Конституції України, статті 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.
Згідно частини першої статті 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Позивач скористалась даним правом та звернулась до суду з цим позовом і наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має наміру зберегти шлюб з відповідачем.
Положеннями частини другої статті 112 СК України визначено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
З матеріалів справи вбачається, що позивач продовжувати шлюбні відносини не бажає, сімейно - шлюбні відносини між сторонами припинені, сім`я існує формально, спору між сторонами щодо спільно набутого майна подружжя не вбачається.
На підставі зазначеного, а також приймаючи до уваги пояснення позивача у позовній заяві, суд вважає, що причини, які спонукають наполягати на розірванні шлюбу, є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б її інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.
Згідно частини 2 статті 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Частиною 3 статті 115 Сімейного кодексу України передбачено, що документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Керуючись ст. ст. 19, 76, 81, 247, 259, 263-265, 273, 280-284, 354 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 30 липня 1996 року Мирівською сільською Радою Кагарлицького району Київської області, актовий запис № 9 - розірвати.
Роз`яснити сторонам, що у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст. ст. 284-285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
Апеляційні скарги подаються учасниками справи безпосередньо до Харківського апеляційного суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційної скарги, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
Повне рішення складено 06 грудня 2021 року.
Суддя - Я.А. Шинкарчук