Справа № 274/1671/21 Провадження № 2/0274/980/21
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.12.21 р.м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі - Суд), за участю секретаря судового засідання Жмурко В.І.,

розглянувши у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовомОСОБА_1 , представником якого є ОСОБА_2 ,
доРайгородоцької сільської ради Бердичівського району Житомирської області, представником якої є Самчик М.Ю.,
провизначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

У березні 2021 р. ОСОБА_1 звернувся з позовом, у якому просить визначити йому додатковий строк - два місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись на те, що йому нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері - ОСОБА_3 , у зв`язку з неприйняттям спадщини у встановлений законодавством України строк, цей строк він пропустив з поважних причин, оскільки має ряд хронічних захворювань, йому важко пересуватися, він мав на утриманні важкохвору дружину.

Райгородоцька сільська рада Бердичівського району Житомирської області своєї позиції щодо позову у порядку, визначеному нормами Цивільного процесуального кодексу України, не повідомила, проте від неї надійшла заява, у якій вона зазначила, що проти позовних вимог не заперечує.

Судом з`ясовано, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 12.12.2019 р.

ОСОБА_1 є сином ОСОБА_3 та єдиним її спадкоємцем, який звернувся з заявою щодо оформлення спадщини, інші спадкоємці ОСОБА_3 , які прийняли спадщину, відсутні, що випливає з довідки 18.11.2021 р. та постанови від 03.10.2020 р. про відмову у вчиненні нотаріальної дії державного нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори Г.А. Денисенко, якою ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 у зв`язку з тим, що він пропустив строк, встановлений законодавством України для прийняття спадщини.

Відповідно до частин першої та другої статті 1269 Цивільного кодексу України у редакції, чинній на час відкриття спадщини ОСОБА_3 , спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частинами першою та другою статті 1220 Цивільного кодексу України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Таким чином ОСОБА_1 як такий, що на час відкриття спадщини постійно з ОСОБА_3 не проживав, для прийняття спадщини повинен був подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня смерті ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), проте не зробив цього, що випливає зі змісту його позовної заяви, довідки 18.11.2021 р. та постанови від 03.10.2020 р. про відмову у вчиненні нотаріальної дії державного нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори Г.А. Денисенко.

Частинами першою та другою статті 1272 Цивільного кодексу України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Між тим, ОСОБА_1 , будучи спадкоємцем, який пропустив строк для прийняття спадщини, позбавлений можливості за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, у зв`язку з відсутністю таких спадкоємців.

Відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суд України від 30.05.2008 р. № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" випливає, що при вирішенні питання про продовження строку для прийняття спадщини суд має дослідити поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У позовній заяві ОСОБА_1 посилається на те, що пропустив строк, встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що має ряд хронічних захворювань, йому важко пересуватися, він мав на утриманні важкохвору дружину.

Частиною третьою статті 12 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

В порушення зазначеної норми Цивільного процесуального кодексу України ОСОБА_1 не довів наведених вище обставин, з поданих ним доказів лише випливає, що він є інвалідом другої групи загального захворювання з 21.08.2020 р., а не на час відкриття спадщини, а його дружина, яка померла, ІНФОРМАЦІЯ_2 , була інвалідом першої групи загального захворювання у 2011 р. та другої групи загального захворювання з 2012 р. до дня смерті.

Таким чином ОСОБА_1 не довів поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини.

Разом з тим, оскільки, як зазначалось вище, інші спадкоємці ОСОБА_3 , які прийняли спадщину, відсутні, а Райгородоцька сільська рада Бердичівського району Житомирської області проти позову не заперечила, Суд вважає, що визначення ОСОБА_1 додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , відповідатиме таким загальним засадам цивільного законодавства як справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України).

Враховуючи викладене, Суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 258, 259, 263 - 265 Цивільного процесуального кодексу України,

У Х В А Л И В:

1. Позов ОСОБА_1 (народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Райгородоцької сільської ради Бердичівського району Житомирської області (Житомирська область, Бердичівський район, с. Райгородок, вул. Соборна, 11, ), задовольнити.

2. Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , - два місяці з дня набрання цим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його складання безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.В. Корбут