Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" грудня 2021 р. Іллічівський районний суд м. Маріуполя Донецької області під головуванням судді Кузнецова Д. В., за участю секретаря судового засідання Скудар С.В., представника позивача Лаврищева В.В., відповідача ОСОБА_1 , представника відповідача - адвоката Шолохова А.Ф., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Маріуполі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту (необліковану) електричну енергію,

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2020 року АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» звернулось до суду із вказаним позовом, в обґрунтування якого зазначило, що ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , за цією адресою відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 по сплаті за спожиту електричну енергію. 22.03.2018 року при перевірці представниками позивача вимог Закону України «Про електроенергетику», Правил роздрібного ринку електричної енергії за місцем проживання відповідача було виявлено порушення ним зазначених вище нормативних актів, що виразилося у самовільному підключенні електроустановок до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника з порушенням схеми обліку, шляхом монтування шунтуючої перемички від дротів мережевого вводу на клему автоматичного вимикача. При цьому порушено ізоляцію дротів, електрична енергія споживається, але електролічильником не враховується. Місце самовільного підключення - ввідний дообліковий дріт. Виявлені порушення були зафіксовані в Акті про порушення Правил користування електричною енергією для населення № 217631 від 22.03.2018 року. При проведенні перевірки, виявленні порушення та складанні Акту був присутній представник споживача - ОСОБА_2 , який фактично проживав у будинку та є батьком відповідача. Він підписав акт та отримав другий його екземпляр, зауважень не зазначив. 11.04.2018 року складений акт про порушення ПРРЕЕ № 217631 був розглянутий комісією енергопостачальника. Відповідно до діючих нормативних актів, на підставі зазначеного акту визначено обсяг та вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії, внаслідок порушення, на загальну суму 65901,51 грн. Рахунок на вказану суму та протокол комісії енергопостачальника з розгляду актів порушення ПРРЕЕ № 1122 від 11.04.2018 року отримано відповідачем. На теперішній час сума по вказаному рахунку не сплачена. 23.08.2018 року Іллічівським районним судом м. Маріуполя Донецької області видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» заборгованості за спожиту, але необліковану приладом обліку електричну енергію у розмірі 65901,51 грн., а також суми судового збору у розмірі 176,20 грн. 16.01.2020 року вказаний судовий наказ було скасовано. Враховуючи викладене, позивач був вимушений звернутись до суду та просив стягнути солідарно з відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію, у зазначеному розмірі та витрати зі сплати судового збору в сумі 2102,00 грн.

Ухвалою судді від 29.09.2020 року позовна заява була прийнята до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

29.10.2020 року представником відповідача ОСОБА_1 - адвокатом Шолоховим А.Ф. було подано відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що відповідач не визнає позов в повному обсязі та заперечує проти позовних вимог. Так, акт про порушення №217631 від 22.03.2018 року складено з порушеннями п.п. 3.1, 4.6, 4.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією та п.53 ПКЕЕН, а саме в протоколі не зазначено відомості щодо обсягу та вартості електричної енергії та розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та Методики. Ані в акті, ані в протоколі, ані в розрахунку не наведено, які саме пункти порушення були виявлені. Зазначений у протоколі вид порушення як шунтуюча перемичка відсутній у п.3.1 Методики. У складеному акті відсутні дані про час проведення перевірки та техніку, якою проводилась відеозйомка. Сам Акт містить виправлення, що є порушенням п. 4.7 Методики. Під час перевірки співробітники самі взяли мідний дріт і зробили перемичку, з`єднали фазний дріт поза приладом обліку і з автоматичним вимикачем, який встановлено після приладу обліку електричної енергії, після чого зняли відео. При цьому Акт не містить даних про огляд дроту та його долучення в якості доказу. Також до відзиву були надані письмові пояснення батьків відповідача, які були присутні в будинку на час проведення перевірки. Просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

18.11.2020 року представником позивача подано відповідь на відзив, в якому він зазначив, що перелік видів порушень встановлено п. 3.1 Постанови Національної комісії регулювання електроенергетики від 04.05.2006 року №562 «Про затвердження Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», з числа яких пп. 6 п. 3.1 визначено, що ця Методика застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення такого порушення ПКЕЕН, як самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника. Зазначення порушення як «шунтуюча перемичка» є засобом конкретизації того, , за допомогою чого було виконане позаоблікове підключення до електричної мережі, про що і зазначено в Акті. Під час складення Акту був присутній ОСОБА_2 , який проживав у будинку та є батьком споживача, який і підписав складений Акт без зазначення зауважень. Крім того, на час подання позову позивач не мав даних щодо місця реєстрації ОСОБА_2 і зазначив його в якості співвідповідача, проте на даний час просить виключити його з числа відповідачів.

Ухвалою Іллічівського райсуду м. Маріуполя від 11.01.2021 року ОСОБА_2 виключено зі складу відповідачів.

Представник позивача АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» Лаврищев В.В., який діє на підставі довіреності, у судове засідання не з`явився, надавши заяву про розгляд справи у його відсутність, якою позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити та стягнути наявну заборгованість з відповідачів.

Представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Шолохов А.Ф. надав заяву про розгляд справи у його відсутність та у відсутність самого відповідача, якою просив розглянути справу в порядку письмового провадження.

Вислухавши свідків та дослідивши надані сторонами письмові докази, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову з огляду на таке.

Відповідно до частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України (далі за текстом - ЦК України), кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Зокрема, частиною 1 статті 11 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно із частиною 1 статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно із статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (стаття 80 ЦПК України).

Судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відносини з постачання та розподілу фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 46, 56-58, 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», «Правилами роздрібного ринку електричної енергії» (ПРРЕЕ), затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послу за № 312 від 14.03.2018 року та «Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», яка затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року №562 (діяла на час виявлення порушення).

Відповідно до пункту 56 статті 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» оператор системи розподілу - це юридична особа, відповідальна за безпечну, надійну та ефективну експлуатацію, технічне обслуговування та розвиток системи розподілу і забезпечення довгострокової спроможності системи розподілу щодо задоволення обґрунтованого попиту на розподіл електричної енергії з урахуванням вимог щодо охорони навколишнього природного середовища та забезпечення енергоефективності.

Споживачем відповідно до пункту 84 статті 1 вказаного Закону вважається фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання.

Згідно з статтею 46 Закону України «Про ринок електричної енергії» оператор системи розподілу, до яких належить позивач:

- надає послуги з розподілу електричної енергії з дотриманням встановлених показників якості надання послуг;

- надає послуги з приєднання до системи розподілу відповідно до кодексу систем розподілу.

Також відповідно до частини 2 цієї статті Закону передбачено, що оператор системи розподілу має право: своєчасно та в повному обсязі отримувати плату за надані послуги з розподілу електричної енергії та інші послуги, надані на ринку електричної енергії.

Згідно з частиною 4 статті 46 Закону оператор системи розподілу надає послуги з розподілу електричної енергії на підставі договорів про надання послуг з розподілу. Договори про надання послуг з розподілу є публічними договорами приєднання та укладаються на основі типових договорів, форма яких затверджується Регулятором.

Відповідно до статті 56 Закону України «Про ринок електричної енергії» постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками за договором постачання електричної енергії споживачу.

Умови постачання електричної енергії, права та обов`язки електропостачальника і споживача визначаються договором постачання електричної енергії споживачу.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 57 Закону України «Про ринок електричної енергії» електропостачальники мають право: на своєчасне та в повному обсязі отримання коштів за продану електричну енергію та послуги з постачання електричної енергії відповідно до укладених договорів.

Згідно з підпунктами 1, 3, 12, 14 пункту 5.1.1 ПРРЕЕ оператор системи має право:

- отримувати своєчасно плату за надання послуги з розподілу або передачі електричної енергії та плату за перетікання реактивної електричної енергії відповідно до умов договорів та законодавства України;

- проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії;

- складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики;

- на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, основного споживача, електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, суміжного оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку.

Згідно з частиною 3 статті 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний:

1) сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів;

2) надавати постачальникам послуг комерційного обліку, з якими він уклав договір, доступ до своїх електроустановок для здійснення монтажу, технічного обслуговування та зняття показників з приладів обліку споживання електричної енергії;

3) дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів;

4) врегулювати у порядку, визначеному кодексом систем розподілу, відносини щодо технічного забезпечення розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу.

Також згідно з пунктом 5.5.5 ПРРЕЕ Споживач електричної енергії зобов`язаний:

- здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору;

- дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів;

- забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України;

- забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування;

- не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Так, судом встановлено, що відповідач ОСОБА_1 є власником домоволодіння та споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , особовий рахунок № НОМЕР_1 , що не оспорюється відповідачем та підтверджується відомостями, наданими з Департаменту адміністративних послуг Маріупольської міської ради від 21.09.2020 року, згідно яких останній зареєстрований у вказаному будинку з 28.04.2007 року по теперішній час.

Згідно ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

За ч.ч.4,5 ст. 319, 322 ЦК України власність зобов`язує, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом, і не може використовувати право власності на шкоду правам та інтересам суспільства.

Отже, будучи власником домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , відповідач на підставі вказаних норм законодавства став споживачем послуг, які надаються АТ ДТЕК «Донецькобленерго», а відтак зобов`язаний утримувати належний технічний стан електроустановок, схеми живлення і нести тягар відповідальності перед оператором систем розподілу АТ ДТЕК «Донецькобленерго», та цивільну відповідальність за порушення Правилами роздрібного ринку електричної енергії.

Відповідно до ч.1 статті 11 Цивільного кодексу цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач це фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги.

В матеріалах справи відсутній договір про постачання енергетичних ресурсів та договір про надання послуг з розподілу між відповідачем, як споживачем електричної енергії, з одного боку, та оператором систем розподілу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», проте, за вимогами частини 4 статті 46, частини 3 статті 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний оплачувати надані послуги з розподілу електричної енергії, а договори про надання послуг з розподілу є публічними договорами приєднання.

Тому із вчинених взаємних конклюдентних дій, які полягали у підключенні до електромережі, користування послугами розподілу електричної енергії, споживанні та оплаті спожитої електроенергії, між сторонами склалися фактичні договірні відносини з розподілу електричної енергії, на умовах, передбачених Законом України «Про ринок електричної енергії» та ПРРЕЕ, у зв`язку із цим у сторін виникли взаємні права та обов`язки, які притаманні договірним.

За таких обставин зобов`язання відповідача оплатити надані послуги виникає на підставі закону з узгоджених дій Оператору систем розподілу і споживача послуг. Саме до цього зводяться висновки Верховного Суду України, викладені у постановах від 30 жовтня 2013 року по справі № 6-59цс13 та від 25 листопада 2014 року по справі № 3-184гс14.

Отже, відповідач є споживачем послуг, які надаються АТ ДТЕК «Донецькі електромережі», як оператором системи розподілу, а відтак зобов`язаний утримувати належний технічний стан електроустановок, схеми живлення і нести тягар відповідальності перед оператором системи розподілу - компанією АТ ДТЕК «Донецькі електромережі», та цивільну відповідальність за порушення ПРРЕЕ.

Згідно статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

З матеріалів справи вбачається, що 22 березня 2018 року при перевірці представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії», Правил роздрібного ринку електричної енергії за місцем проживання відповідача було виявлено порушення ним зазначених вище нормативних актів, що виразилося у самовільному підключенні електроустановок до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника з порушенням схеми обліку, шляхом монтування шунтуючої перемички від дротів мережевого вводу на клему автоматичного вимикача. При цьому порушено ізоляцію дротів, електрична енергія споживається, але електролічильником не враховується. Місце самовільного підключення - ввідний дообліковий дріт.

За цим фактом було складно акт № 217631 від 22.03.2018 року про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, який був підписаний трьома представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» та ОСОБА_2 , який є батьком відповідача, на час перевірки та складання Акту проживав у будинку відповідача і в розумінні ПКЕЕН є уповноваженим представником споживача. Останній підписав акт без зауважень. Також до акту про порушення було долучено відео порушення.

Допитаний в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_3 пояснив, що є інженером ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго». Згідно розпорядження проводили рейд по АДРЕСА_1 . Вночі здійснювали заміри та виявили велику напругу. Вранці зайшли до будинку для перевірки. Двері відчинила жінка, при цьому після того, як вони постукали у двері, напруга впала. Жінка допустила їх до лічильника. Оплата за квитанціями була нижча, ніж мала бути, виходячи з напруги, що була встановлена вночі. Потім обстежили вузол обліку. Жінка винесла їм перемичку, вони все зафіксували та склали акт. Принцип роботи перемички такий: вони прикручується до лічильника і далі приєднується після лічильника, вся напруга іде через перемичку. Дроти були пошкоджені. Вказане було зафіксоване за допомогою телефону. В момент коли вони заходили перемички не було. Після обстеження приїхав чоловік, який і підписував акт.

Допитана в якості свідка ОСОБА_4 пояснила, що працює електромонтером і 22.03.2018 року входила до складу комісії з трьох осіб при проведенні перевірки у відповідача в будинку по АДРЕСА_1 . На вході до будинку і вночі, і зранку напруга перевищувала допустимі показання. При перевірці двері їм відкрила жінка. Вони одразу перевірили квитанції і виявили неспівпадіння. Потім жінка принесла перемичку. На момент їх приходу перемичка не стояла. Ми склали Акт в її присутності. З актом ознайомили, підписали його. Чоловіка під час складання не пригадує, оскільки минуло багато часу.

Допитаний в якості свідка ОСОБА_2 пояснив, що близько двох років тому він був не дома, йому подзвонила дружина і попросила терміново приїхати, сказала, що прийшли працівники обленерго та перевіряли лічильник. Він приїхав, підписав акт, після чого перевіряючі пішли. Вони сказали, що була встановлена перемичка, проте її не показували. Власником будинку є відповідач, його син ОСОБА_1 , а він проживає в будинку разом з ним і дружиною вже близько 15 років. Він з дружиною в ньому не зареєстровані. При ньому лічильник не оглядали. Дружина сказала, що вони перевіряли будинок, самі взяли дріт і підключили його. Підписувати акт його не примушували, схему він дивися. Акт складався при в його присутності. Копію акту йому вручили. На засідання комісії їздив син. З нарахованої суми нічого не сплачували.

Відповідно до п.8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ) у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

11 квітня 2018 року на засіданні комісії АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» з розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, відповідно до протоколу № 1122 від 11 квітня 2018 року згідно з пунктом 3.1. ПКЕЕН в присутності споживача ОСОБА_1 було прийнято рішення про нарахування за самовільне підключення електроустановок до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, з порушенням схеми обліку (монтування шунтуючої перемички) обсягу та вартості необлікованої електричної енергії за період з 23.03.2015 року по 22.03.2018 року на загальну суму 65901,51 грн.

Відповідна квитанція про нарахований обсяг електричної енергії разом з копією протоколу були вручені споживачу ОСОБА_1 , який був присутній на засіданні комісії, про що свідчить його особистий підпис на них.

Розмір обсягу та вартості необлікованої електричної енергії визначається і обчислюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 року за №782/12656 (діяла на час виявлення порушення).

Відповідно до положень пункту 3.1 Методики вона застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН, зокрема, самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів

або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника.

На сьогоднішній день відповідачем ОСОБА_1 заборгованість за необліковану електроенергію не сплачена, оскільки він не згоден з тим, що вчинив порушення.

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Правопорушеннями на ринку електричної енергії, зокрема, є:

- недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії;

- порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж електроенергетичних підприємств та споживачів, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах;

- крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку;

- пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, неповірених або неатестованих в установленому порядку;

- пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо;

- несанкціоноване втручання в роботу об`єктів електроенергетики.

Згідно з пунктом 8.4.1. ПРРЕЕ Оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави.

У разі своєчасного (до виявлення порушення представниками оператора системи) письмового повідомлення споживачем оператора системи про виявлені ним пошкодження засобів вимірювальної техніки, пошкодження або зрив пломб (за умови відсутності явних ознак втручання в роботу засобів вимірювальної техніки) чи пошкодження індикатора (за умови наявності активного елемента індикатора) або спрацювання індикатора (за умови відсутності підтвердження заводом виробником індикатора факту його спрацювання внаслідок дії магнітного поля) положення цієї глави не застосовуються.

Відповідно до підпункту 7 пункту 8.4.2. ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акту про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: як самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку.

За пунктом 8.4.6. ПРРЕЕ у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 6-8 пункту 8.4.2 цієї глави, положення цієї глави застосовуються за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, про що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі (крім випадків, передбачених цим пунктом).

В акті про порушення зазначаються відомості про дії представників оператора системи, вжиті для виявлення місця підключення (наприклад, використання спеціальних технічних засобів (із зазначенням їх типу та способу застосування), здійснення часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів та/або демонтажу приладів чи їх захисних панелей тощо).

Відповідно до пункту 8.2.5 та 8.2.6 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.

Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням:

- меж балансової належності;

- перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення;

- номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення;

- фазування лічильника на дату оформлення акту про порушення.

Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення.

В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.

В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

Представники оператора системи перед складанням акту про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акту, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

Облік бланків актів про порушення ведеться оператором системи у пронумерованому, прошнурованому та скріпленому печаткою журналі.

Акти про порушення та документи, що підтверджують факт їх отримання споживачем, повинні зберігатися оператором системи протягом трьох років з дня оформлення акту про порушення.

На підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення.

Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Згідно з пунктом 8.2.7. ПРРЕЕ кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.

Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день).

У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Відповідно до ст. 614 ЦК України особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Як вбачається з матеріалів справи та досліджених доказів відповідач підтвердження своєї невинуватості не надав, не спростував наявність виявлених актом порушень, що призвели до споживання безоблікової електричної енергії. Даний факт суд вважає доведеним, оскільки вказане підтверджується обставинами справи, складеним актом, а також поясненнями свідків.

Акт №217631 від 22.03.2018 року відповідачем був підписаний без будь-яких заперечень та зауважень, що свідчить про згоду із даними, зазначеними в ньому. Будь-яких доказів, які б спростовували обставини, відображені в акті, відповідачем не надано. А сам акт про порушення є належним та допустимим доказом виявленого порушення та параметрів самовільного підключення. При цьому діючим законодавством, в тому числі ПРРЕЕ, а також локальними актом оператору системи - Порядком виготовлення, обліку, складання, оформлення і розгляду актів про порушення споживачами Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженого наказом АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» №674-ОД від 10.101.2019 року, не передбачено прямого обов`язку перевіряючих здійснювати відеозапис виявленого порушення схеми обліку та в обов`язковому порядку вилучати в якості речового доказу дріт, який використовувався для самовільного підключення. Вчинення таких дій з боку представників оператора системи є лише їх правом, що передбачено абзацом 4 та 10 пункту 8.2.5 ПРРЕЕ, а також пунктами 3.6, 3.7.26 локального акту ДТЕК, та можуть застосуватися ними на їх розсуд з урахуванням позиції та поведінки споживача під час здійснення перевірки. Отже немає обов`язку у перевіряючих і зазначати дані про те, якою технікою проводилась зйомка. Так само в акті відсутні відомості про вилучення дроту самовільного підключення в якості речового доказу та його подальше зберігання. Крім того, безпідставним є посилання відповідача на те, що в Акті не зазначений час проведення перевірки, оскільки положення ПРРЕЕ не містять відповідних вимог при складанні Акту.

Щодо посилання відповідача на наявність виправлень у Акті про порушення, суд зазначає, що відповідні виправлення не місять жодних обставин, що мають значення для справи та не спростовують висновків суду.

В протоколі засідання комісії по розгляду Акту про порушення ПКЕЕН №1122 від 11.04.2018 року, викладено, що розрахунок суми необлікованої електричної енергії проведений згідно п.3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Враховуючи вид порушення, вказаний в Акті про порушення ПКЕЕН №217631 від 22.03.2018 року, зокрема п.п. 6 п.3.1 самовільне підключення електроустановок, токоприймачів або електропроводки до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника з порушенням схеми обліку, суд згідно формули розрахунку за період з 23.03.2015 року по 22.03.2018 року, вважає його вірним щодо виявленого правопорушення.

Таким чином, розрахунок обсягу вартості недооблікованої електричної енергії засіданням комісії вірно здійснено відповідно встановленим обставинам правопорушення та положеннями ПРРЕЕ.

При цьому позивачем додано до матеріалів справи розгорнутий розрахунок збитків за Актом про порушення ПКЕЕН №217631 за вказаний період.

Виходячи із обставин, встановлених в судовому засіданні та підтверджених належними доказами, суд приходить до висновку про доведеність факту порушення відповідачем Правила роздрібного ринку електричної енергії.

З урахуванням наведеного, позовні вимоги АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» про стягнення з відповідача заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію в сумі 65901,51 гривень, знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, у зв`язку з чим підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі вказаних положень з відповідача підлягає стягненню сплачений позивачем при зверненні до суду судовий збір в розмірі 2102 гривень.

Керуючись ст.ст. 6, 16, 316, 319, 322, 526, 611, 614, 629-631, 714 ЦК України, ст.ст. 12, 76, 77, 80, 81, 89, 141, 247, 263-265,280 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту (необліковану) електричну енергію задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» (р/р НОМЕР_3 у АТ «ПУМБ», МФО 334851, , IBAN: НОМЕР_4 ) заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію у сумі 65901,51 грн. (шістдесят п`ять тисяч дев`ятсот одна гривня 51 коп.), а також витрати по сплаті судового збору в розмірі 2102 грн.

На рішення може бути подана апеляція безпосередньо до Донецького апеляційного суду або через Іллічівський районний суд м.Маріуполя Донецької області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Д. В. Кузнецов