печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2021 року Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого: судді Ільєвої Т.Г.,

при секретарі: Ємець Д.О.

провівши підготовче судове засідання в залі суду в місті Києві у цивільній справі №757/53769/20-ц за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Приватбанк» про захист прав споживачів та визнання недійсними (нікчемними) кредитних договорів, -

ВСТАНОВИВ:

03.12.2020 до Печерського районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява, яку 07.12.2020 передано судді Ільєвій Т.Г., згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

18.01.2021 ухвалою суду було відкрито провадження в порядку загального позовного провадження.

18.03.2021 представником відповідача було подано відзив на позвону заяву.

Учасники процесу не з`явились про час та місце розгляду повідомлялись належним чином.

Разом з цим, представником відповідача подано заяву про закриття підготовчого судового засіданян та призначення до розгляд справи по суті.

Таким чином, суд прийшов до висновку, про розгляд вказаного питання у відсутність сторін, оскільки судом було надано достатньо часу для надання всіх документів та клопотань по справі.

Окрім цього, суд звертає увагу, що відповідно до частини другої статті 2 ЦПК України, суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право.

Відповідно до принципу 2 Рекомендацій № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо принципів цивільного судочинства, спрямованих на вдосконалення функціонування правосуддя, ухвалених Комітетом Міністрів Ради Європи на 367 засіданні заступників міністрів 28 лютого 1984 року, коли в ході судового провадження сторона поводиться недобросовісно і явно зловживає процедурою з очевидною метою затягти провадження, суд має бути наділений повноваженнями або невідкладно винести рішення по суті справи, або застосувати санкції, такі як накладення штрафу, відшкодування завданих збитків або позбавлення права на процесуальну дію; в особливих випадках суд має бути у змозі стягнути судові витрати з адвоката.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Зацікавлена особа має лише демонструвати належне виконання всіх процесуальних заходів, які її стосуються з метою запобігання затримок, і отримання доступу до заходів національного законодавства щодо скорочення проваджень (рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07 липня 1989 року, заява № 11681/85, § 35).

За приписами пункту 5 частини п`ятої статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Неможливість суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 згаданої Конвенції (рішення ЄСПЛ від 08 листопада 2005 року у справі № 36655/02 «Смірнова проти України», рішення ЄСПЛ від 27 квітня 2000 року у справі № 30979/96 «Фрідлендер проти Франції» (Frydlender v. France)). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення ЄСПЛ від 30 листопада 2006 року у справі «Красношапка проти України»).

Таким чином, з врахуванням зазначеного, суд вважає, що неявка позивача не перешкоджає переходу до розгляду справи по суті, оскільки останній був повідомлений належним чином про час та місце розгляду справ, шляхом направлення судової повістки та розміщенням інформації про розгляд справи на сайті суду.

Окрім цього, суд вважає, що оскільки справа перебуває у провадженні суду з грудня 2020 у сторін було достатньо часу для зясування всіх обставин справи у підготовчому судовому засіданні, а подальше затягування розгляду підготовчого суду засідання буду свідчити про порушення строків розгляду справи.

Під час проведення підготовчого судового засідання судом з`ясовано всі питання, передбачені ч. 2 ст. 197 ЦПК України.

У відповідності до пункту 15 частини 2 статті 197 та пункту 3 частини 2 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Визнавши підготовку справи до судового розгляду завершеною, керуючись ст. ст. 43, 49, 189, 191, 196, 197-200, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

Закінчити підготовче провадження у справі та призначити справу до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду на 29.03.2022 об 11-00 год.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є правом учасників справи. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т.Г. Ільєва