Справа № 308/7117/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 жовтня 2021 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду від 07.06.2021, дана позовна заява залишена без руху, оскільки була подана з порушенням вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України, з зазначенням недоліків, які слід усунути, для цього був встановлений термін та роз`яснені наслідки невиконання ухвали судді. А саме вказано, що за подання до суду даного позову позивачу слід сплати судовий збір в сумі 908, 00 грн. за вимогу немайнового характеру - розірванян шлюбу, а також 11 350 грн. за вимогу майнового характеру щодо поділу спільного майна подружжя. Також було вказано на те, щопозивачем не долучено до справи Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно станом на день звернення до суду, що позбавляє суд можливості встановити кому саме належить спірне майно на день звернення до суду та наявність обтяжень на таке нерухоме майно. Відсутність вищевказаних даних може призвести до того, що будуть порушення права та інтересів інших осіб, які не залучені до справи як учасники по справі.

Позивачу було надано час для усунення недоліків, а саме три дні з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху. Вказану ухвалу направлено на адресу вказану ОСОБА_1 в позовній заяві. Разом із тим, поштовий конверт повернувся на адресу суду, із поштовою відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Судом повторно направлено позивачу ухвалу про залишення позовної заяви без руху на адресу вказану ОСОБА_1 в позовній заяві. Разом із тим, поштовий конверт повернувся на адресу суду, із поштовою відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Разом із тим, суд констатує, що заяв про зміну місця проживання, або уточнення анкетних даних позивач не подавав.

Також слід зазначити, що інформація про рух справи та позовної заяви наявна на веб-сайті Ужгородського міськрайонного суду в загальному доступі, та ухвала про залишення позову без руху опублікована в ЄДРСР.

Таким чином, судом вжито усіх можливих заходів щодо направлення ухвали без руху та доведення інформації про таку ухвалу, однак позивач не цікавиться ходом провадження за позовом, що дає підстави для висновку, про втрату інтересу до заявлених вимог.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, а також виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Суд звертає увагу, що сам факт звернення особи до суду із позовом не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження за позовною заявою, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позов в порядку ст. 175 ЦПК України, порядку здійснення права на звернення до суду (умови реалізації права на звернення до суду). Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовом в порядку ст.ст. 175, 177 ЦПК України є залишення позову без руху, або його повернення в разі не усунення недоліків.

З огляду на викладене, суддя може вирішити питання про відкриття провадження за позовом, який не був належним чином оформлений та містив недоліки, лише після їх усунення. При цьому у ЦПК України відсутні винятки з указаного порядку.

Таким чином, можна зробити висновок, що як суд, так і особа, яка подала позов, наділені низкою процесуальних прав та обов`язків.

Однак, позивач, звернувшись до суду з позовом, не звернувся безпосередньо до суду з приводу руху її справи, не цікавиться ходом провадження за позовом, вказані в ухвалі недоліки не усунув.

Таким чином, суд вважає, що позивачем вказані в ухвалі недоліки у встановлений строк не усунуто, тому позов підлягає поверненню, що не позбавляє позивача права повторно звернутися до суду з вказаним позовом.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний суд України при розгляді справи № 6-3082цс16 (Постанова від 01.11.2017 року).

Крім того, суд бере до уваги і практику Європейського суду з прав людини. Зокрема, рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії»).

Разом з тим, недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позивачем не усунуто. Станом на 20.10.2021 недоліки позовної заяви не усунуто.

Відповідно до ч. ч. 3, 5 ст. 185 ЦПК України заява вважається неподаною і повертається позивачеві у випадку, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відповідно до ч. 6 ст. 185 ЦПК України, про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Зважаючи на вищевикладене, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя слід визнати неподаною та повернути позивачу в зв`язку з невиконанням вимог ухвали суду про залишення позову без руху у визначений судом строк.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 43, 44, 175, 177, 185, 260, 353-355 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя визнати неподаною та повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Учасник справи,якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення,має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (складення) безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України від 03.10.2017 року № 2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією кодексу.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош