Номер справи місцевого суду: 511/126/17
Головуючий у першій інстанції Ільяшук А.В.
Доповідач Заїкін А. П.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.10.2021 року м. Одеса

Єдиний унікальний номер судової справи: 511/126/17

Номер провадження: 22-ц/813/10383/21

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

- головуючого судді Заїкіна А.П. (суддя доповідач),

- суддів: - Князюка О.В., Погорєлової С.О.,

за участю секретаря судового засідання Рибачук О.І.,

учасники справи:

- позивач - ОСОБА_1 ,

- відповідач - ОСОБА_2 ,

- третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_3 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_3 , про стягнення коштів, за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Роздільнянського районного суду Одеської області, постановлену у складі судді Ільяшук А.В. о 15 годині 04 хвилині 09 серпня 2021 року, про призначення експертизи,

встановив:

2. Описова частина

2.1 Короткий зміст позовних вимог

У січні 2017 року ОСОБА_1 звернулась до Роздільнянського районного суду Одеської області із вищезазначеним позовом, вимоги якого уточнила у червні 2017 року, і остаточно просить стягнути з ОСОБА_2 аванс у сумі - 50 000,00 грн, а з ОСОБА_4 безпідставно набуті грошові кошти в сумі - 242 500,00 грн. (Т. 1, а. с. 1- 3, 135 138).

Ухвалою Роздільнянського районного суду Одеської області 27 липня 2017 року за заявою ОСОБА_1 залишено без розгляду позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про стягнення безпідставно набутих грошових коштів в сумі - 242 500,00 грн.. продовжено розгляд справи за позовом в редакції від 19.01.2017 року про стягнення з ОСОБА_2 авансу в сумі 292 500 грн.. Залучено до участі у справі в якості третьої особи ОСОБА_3 (Т 1, а. с. 236 237).

ОСОБА_1 обґрунтовує свої вимоги тим, що 03 квітня 2015 року ОСОБА_1 надала ОСОБА_2 аванс в сумі 50 000,00 грн в рахунок укладення в майбутньому договору купівлі-продажу частини нежитлових приміщень Малого приватного підприємства (далі МПП) «Газовик», а саме бару «Колиба», що розташований за адресою: Одеська область, Роздільнянський район, м. Роздільна, вул. Європейська, 75, та належить відповідачу на праві власності. На підтвердження отримання грошей відповідач надав позивачу розписку. Після отримання авансу відповідач повідомив, що вказане майно перебуває під арештом у ВДВС Роздільнянського РУЮ і для зняття арешту з майна необхідно внести на рахунок виконавчої служби грошові кошти в сумі 242 500,00 грн. 03 червня 2015 року позивач сплатив за відповідача борг в сумі 242 500,00 грн. на рахунок виконавчої служби, що підтверджується платіжним дорученням. Однак відповідач відмовився від оформлення речових прав на вказане майно на користь позивача та аванс не повертає.

На підставі викладеного з урахуванням заяви про розгляд справи у попередній редакції просила стягнути з ОСОБА_2 на її користь кошти у розмірі - 292 500,00 грн..

2.2 Короткий зміст клопотання про призначення експертизи

У серпні 2021 року адвокат Сабліна Юлія Сергіївна, діюча від імені ОСОБА_1 , звернулась до суду із клопотанням про призначення судової психологічної експертизи (у тому числі із застосуванням комп`ютерного поліграфа) на вирішення якої поставити наступні питання:

1. Які індивідуально-психологічні особливості та провідні мотиваційні чинники поведінки має ОСОБА_1 ? У якому зв`язку вони перебувають з обставинами справи № 511/126/17?

2. Які індивідуально-психологічні особливості та провідні мотиваційні чинники поведінки має ОСОБА_2 ? У якому зв`язку вони перебувають з обставинами справи № 511/126/17?

3. Чи мав ОСОБА_2 намір на отримання коштів за продаж частини нежитлового приміщення Малого підприємства «Газовик», а саме бару «Колиба», банкетного залу та сауни, що розміщені за адресою: АДРЕСА_1 саме від ОСОБА_1 шляхом складення розписки від 03 квітня 2015 року про отримання 50 000 гривень?

4. Чи мав ОСОБА_2 намір на отримання коштів за продаж частини нежитлового приміщення Малого підприємства «Газовик», а саме бару «Колиба», банкетного залу та сауни, що розміщені за адресою: АДРЕСА_1 саме від ОСОБА_1 шляхом перерахування коштів ОСОБА_1 коштів у розмірі 242 500 гривень на рахунок Роздільнянського МВ ДВС ГТУЮ в Одеській області від 04 червня 2015 року за виконавчим листом №2/683/2010, виданим 12 жовтня 2010 року Роздільнянським районним судом Одеської області (виконавче провадження № 44082241)?

Проведення експертизи доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, який знаходиться за адресою: 03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6.

Адвокат Сабліна Юлія Сергіївна обґрунтовує своє клопотання тим, що ухвалою Роздільнянського районного суду Одеської області від 07 червня 2021 року у справі № 511/126/17 у задоволенні клопотання представника позивача про призначення експертизи було відмовлено, оскільки з матеріалів клопотання не вбачається необхідність проведення вищевказаної експертизи.

Разом з тим, під час надання усних пояснень у справі 20 липня 2017 року ОСОБА_3 вказував, що «гроші на придбання бару «Колиба» були передані ОСОБА_1 …» (репліка ОСОБА_3 № 80 о 12 годині 21 хвилину), при чому « ОСОБА_2 сказав ОСОБА_5 перерахувати гроші від імені ОСОБА_4 на рахунок виконавчої служби. Сиротюк перерахувала но не взяла розписки від ОСОБА_2 » (репліка ОСОБА_3 № 86 о 12 годині 24 хвилини), а ОСОБА_2 надав пояснення, що «аванс передав ОСОБА_3 » (репліка ОСОБА_2 № 146 о 14 годині 31 хвилину), до того ж «він просив, щоб йому передали кошти для виконавчої служби, а вони кошти не надали, а сплатили їх самостійно» (репліка ОСОБА_2 № 157 о 14 годині 47 хвилин).

Таким чином, представник позивача та третьої особи адвокат Сабліна Юлія Сергіївна констатує факт, що учасники розгляду даної справи уже надавали свої усні та письмові пояснення по справі, однак не у формі показань свідків.

У показах сторін по справі щодо обставин, які мають юридичне значення, існують розбіжності. Судова психологічна експертиза із застосуванням комп`ютерного поліграфа дозволяє визначити ступінь імовірності тої інформації, що повідомляється сторонами. Таким чином, для встановлення обставин, що мають значення для справи, потрібні спеціальні знання у сфері іншій ніж право (Т. 3, а. с. 105 - 107).

2.3 Короткий зміст ухвали суду першої інстанції, мотивування його висновків

Ухвалою Роздільнянського районного суду Одеської області від 09 серпня 2021 року задоволено клопотання представника позивача та третьої особи адвоката Сабліної Юлії Сергіївни про проведення судової психологічної експертизи (в тому числі із застосуванням комп`ютерного поліграфа).

Призначено до проведення судову психологічну експертизу (у тому числі із застосуванням комп`ютерного поліграфа), виконання якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, який знаходиться за адресою: 03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6.

На вирішення якої поставлено наступні питання:

1. Які індивідуально психологічні особливості та провідні мотиваційні чинники поведінки має ОСОБА_1 ? У якому зв`язку вони перебувають з обставинами справи № 511/126/17?

2. Які індивідуально психологічні особливості та провідні мотиваційні чинники поведінки має ОСОБА_2 ? У якому зв`язку вони перебувають з обставинами справи № 511/126/17?

3. Чи мав ОСОБА_2 намір на отримання коштів за продаж частини нежитлового приміщення Малого підприємства «Газовик», а саме бару «Колиба», банкетного залу та сауни, що розміщені за адресою: АДРЕСА_1 саме від ОСОБА_1 шляхом складення розписки від 03 квітня 2015 року про отримання 50 000 гривень?

4. Чи мав ОСОБА_2 намір на отримання коштів за продаж частини нежитлового приміщення Малого підприємства «Газовик», а саме бару «Колиба», банкетного залу та сауни, що розміщені за адресою: АДРЕСА_1 саме від ОСОБА_1 шляхом перерахування коштів ОСОБА_1 коштів у розмірі 242 500 гривень на рахунок Роздільнянського МВ ДВС ГТУЮ в Одеській області від 04 червня 2015 року за виконавчим листом №2/683/2010, виданим 12 жовтня 2010 року Роздільнянським районним судом Одеської області (виконавче провадження № 44082241)?

Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

Ухвала суду мотивована тим, що для повного, всебічного та об`єктивного вирішення спору, в межах заявлених позовних вимог, потрібні спеціальні знання експерта (Т. 3, а. с. 116 - 119).

2.4 Короткий зміст вимог апеляційної скарги

ОСОБА_2 в апеляційній скарзі просить скасувати ухвалу Роздільнянського районного суду Одеської області від 09 серпня 2021 року. Ухвалити нове судове рішення, яким у клопотанні про призначення експертизи відмовити.

2.5 Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що ухвала постановлена судом першої інстанції при неповному з`ясуванні обставин, що мають значення для справи, недоведеності обставин, що мають значення для справи, які суд визнав встановленими, невідповідності висновків, викладених в ухвалі суду, обставинам справи, з порушенням норм процесуального права, неправильному застосуванні норм матеріального права.

Апелянт вказує на те, що судом першої інстанції не виконано вказівки, викладені у постанові Верховного суду у складі Другої судової палати Касаційного цивільного суду, щодо з`ясування дійсного характеру правовідносин, які виникли між сторонами. Сторони, треті особи, їхні представники не були допитані як свідки. В матеріалах справи відсутні будь-які письмові докази щодо наявності між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 спірних правовідносин, в той час як передчасно задовольняється клопотання про проведення судової психологічної експертизи ( в тому числі із застосуванням комп`ютерного поліграфа).

Проведення у справі психологічної експертизи не стосується предмета спору, оскільки суд міг дослідити наявні в матеріалах справи докази та допитати свідків без зупинення провадження у справі, не порушуючи право відповідача на розгляд справи упродовж розумного строку (Т. 3, а. с. 122 - 127).

2.6 Узагальнені доводи позивачки, третьої особи в апеляційному суді

ОСОБА_1 , ОСОБА_3 не скористались правом надання відзиву/пояснень на апеляційну скаргу. Відзив/пояснення на апеляційну скаргу не надійшли.

2.7. Рух справи в суді апеляційної інстанції

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 07.09.2021 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Роздільнянського районного суду Одеської області від 09 серпня 2021 року, про призначення експертизи (Т. 3, а. с. 138).

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 07.09.2021 року цивільну справу було призначено до розгляду в приміщенні Одеського апеляційного суду (Т. 3, а. с. 139).

У судовому засіданні ОСОБА_2 апеляційну скаргу підтримав та просив її задовольнити.

У судовому засіданні адвокат Сабліна Юлія Сергіївна, діюча від імені ОСОБА_1 , просила апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися. Про дату, час і місце розгляду справи сповіщені належним чином.

Статтею 372 ЦПК України передбачено, що апеляційний суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, законодавець передбачив, що явка до апеляційного суду належним чином повідомленого учасника справи не є обов`язковою. Апеляційний суд може розглянути справу за відсутності її учасників. Апеляційний суд може відкласти розгляд справи у разі, коли причини неявки належним чином повідомленого учасника справи будуть визнані апеляційним судом поважними. Таким чином, з врахуванням конкретної ситуації по справі, вирішення питання про розгляд справи або відкладення розгляду справи віднесено до дискреційних повноважень апеляційного суду.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Верховний Суд у постанові від 29 квітня 2020 року у справі № 348/1116/16-ц зазначив, що якщо сторони чи їх представники не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні сторін чи представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні без їх участі за умови їх належного повідомлення про час і місце розгляду справи.

Виходячи з вищевказаного, враховуючи передбачені діючим процесуальним законодавством строки розгляду справи, баланс інтересів учасників справи у якнайшвидшому розгляді справи, освідомленість учасників справи про її розгляд, створення апеляційним судом під час розгляду даної справи умов для реалізації її учасниками принципу змагальності сторін, достатньої наявності у справі матеріалів для її розгляду, відсутність клопотань про відкладення розгляду справи, думку учасників справи, які прийняли участь у судовому засіданні, про можливість розгляду справи за відсутності її інших учасників, колегія суддів вважає можливим розглянути справу за відсутності її інших учасників.

3. Мотивувальна частина

3.1 Позиція апеляційного суду

Заслухавши суддю-доповідача, вислухавши пояснення осіб, які прийняли участь у судовому засіданні, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які апелянт посилається в апеляційній скарзі, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при ухваленні рішення, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_2 підлягає задоволенню.

3.2 Доводи, за якими суд апеляційної інстанції погодився з висновками суду першої інстанції, та застосовані норми права

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 6 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково наданими доказами та перевіряє законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Згідно з положеннями ч. ч. 1, 2 та 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним та обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються яка на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

У частині першій ст. 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Встановивши обставини справи, дослідивши та оцінивши усі надані сторонами письмові докази й наведені доводи за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції про необхідність призначення у с праві судово-технічної експертизи документів, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Частиною першою статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (факті), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч. 1 ст. 80 ЦПК України).

Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Згідно ч.2 ст.102 ЦПК України, предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Диспозиція частини першої статті 103 ЦПК України визначає, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Колегія суддів вважає, що мета проведення у справі судово-психологічної експертизи зводиться до з`ясування обставин справи, які можливо встановити у судовому засіданні при розгляді справи (дослідження доказів, надання їм оцінки, відповідно до вимог процесуального законодавства)і не стосується предмета доказування по справі. Призначення судової психологічної експертизи призводить до штучного затягування розгляду справи. При цьому, як наголошує ЄСПЛ, право на вчинення процесуальних дій стороною або щодо певної сторони не є необмеженим, позаяк обмежується, зокрема, необхідністю дотримання прав іншої сторони в процесі та власне необхідністю забезпечити дотримання права на справедливий суд у розумінні п. 1 ст. б Конвенції (рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (п.п. 52, 53, 57 та ін.).

У клопотанні про призначення судової психологічної експертизи (в тому числі із застосуванням комп`ютерного поліграфа) стороною позивача необґрунтовано дійсної необхідності призначення такої експертизи.

Пунктом 1 статті б Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97- ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом. Як роз`яснено у п. п. 1, 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року №8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», звернути увагу судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків. Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду. Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Дійсно, 03 лютого 2021 року Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові (справа №511/126/17, провадження: 61-21653св19) зазначив, що під час розгляду справи суд першої інстанції не з`ясував дійсний характер правовідносин, які виникли між сторонами; сторони, треті особи, їхні представники не були допитані як свідки; суд першої інстанції не звернув уваги на те, що в матеріалах справи відсутні будь-які письмові докази щодо наявності між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 спірних правовідносин.

Відповідно до положень частини п`ятої та шостої статті 230 ЦПК України, якщо перешкод для допиту свідка не встановлено, головуючий під розписку попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання і відмову від давання показань та приводить його до присяги. Текст присяги підписується свідком. Підписаний свідком текст присяги та розписка приєднуються до справи.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Аналогічна позиція викладена в постанові Пленуму Вищого Господарського Суду України від 23 березня 2021 року № 4.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів приймає доводи апелянта, що проведення у даній справі психологічної експертизи не стосується предмета доказування по справі, оскільки суд міг дослідити наявні в матеріалах справи докази та допитати свідків, надати їм відповідну оцінку без зупинення провадження у справі, не порушуючи право відповідача на розгляд справи упродовж розумного строку.

Апеляційним судом по даній справі передбачених діючим процесуальним законодавством умов призначення експертизи не встановлено.

3.5 Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги, з посиланням на норми права, якими керувався суд апеляційної інстанції

Виходячи з вищезазначеного, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги ОСОБА_2 є доведеними, а тому вона підлягає задоволенню.

Слід також зазначити, що Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України», № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

При цьому, колегією суддів ураховано усталену практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово відзначав, що рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторін (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain, п. п. 29 - 30).

Право на обґрунтоване рішення дозволяє вищим судам просто підтверджувати мотиви, надані нижчими судами, не повторюючи їх (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії», п. 32.) Пункт 1 ст. 6 Конвенції не вимагає більш детальної аргументації від апеляційного суду, якщо він лише застосовує положення для відхилення апеляції відповідно до норм закону, як такої, що не має шансів на успіх, без подальших пояснень (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бюрг та інші проти Франції» (Burg and others v. France), (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гору проти Греції» №2) [ВП], § 41» (Gorou v. Greece no.2).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 374, п. п. 3, 4 ст. 376 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги скасовує судове рішення повністю або частково і ухвалює у відповідній частині нове рішення, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення при невідповідності висновків, викладених у рішенні суду, обставинам справи, з порушенням норм процесуального права або неправильному застосуванні норм матеріального права.

Відповідно до вимог ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За вищевикладених обставин, колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції про призначення у справі судової психологічної експертизи (в тому числі із застосуванням комп`ютерного поліграфа) підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову в задоволенні клопотання адвоката Сабліної Юлії Сергіївни, діючої від імені ОСОБА_1 про проведення судової психологічної експертизи (в тому числі із застосуванням комп`ютерного поліграфа). Справа підлягає направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції (Роздільнянського районного суду Одеської області).

3.6 Порядок та строк касаційного оскарження

Згідно з п. 12 ч. 1 ст. 353, п. 2 ч. 1 ст. 389 ЦПК України ухвала суду першої інстанції про призначення експертизи після її перегляду в апеляційному порядку оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

4. Резолютивна частина

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 376, 379, 381, 382, 383, 384, 389, 390 ЦПК України, Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Роздільнянського районного суду Одеської області від 09 серпня 2021 року про призначення експертизи скасувати.

У задоволенні клопотання адвоката Сабліної Юлії Сергіївни, діючої від імені ОСОБА_1 про проведення судової психологічної експертизи (в тому числі із застосуванням комп`ютерного поліграфа) у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 , про стягнення коштів відмовити.

Справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили набирає законної сили з дня її прийняття,оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складений 27 жовтня 2021 року.

Головуючий суддя: А. П. Заїкін

Судді: О. В. Князюк

С. О. Погорєлова