Справа № 503/877/21
Провадження № 2-п/503/3/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2021 року Кодимський районний суд Одеської області в складі:

головуючого-судді Вороненка Д.В.,

за участю секретаря судового засідання Вдовиченко В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кодима заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення ухваленого 15 вересня 2021 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «УНІВЕРСАЛ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановив:

Відповідач подав до суду вище вказану заяву посилаючись на ті обставини, що в судове засідання не з`явився в наслідок не отримання судової повістки, оскільки його не було належним чином повідомлено про дату, час і місце даного судового засідання. При цьому, вважає, що ухвалене судом заочне рішення треба скасувати, оскільки позивачем заявлено до стягнення з нього заборгованість в розмірі 89193,97 грн, яка складається з загального залишку заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) в сумі 60000 грн та за процентами. Однак, заявлені позивачем суми процентів не ґрунтуються на умовах кредитного договору і наданому самим же позивачем розрахунку, внаслідок чого задоволенню не підлягають. Також вважає, що позивачем не надано суду первинних бухгалтерських документів видачі кредиту та його часткового погашення, а тому не має відомостей про наявність в нього заборгованості за кредитним договором та підстав вважати, що розмір його заборгованості перед позивачем, зокрема суми відсотків зазначеної у розрахунку та довідці, є правильними. Крім того, відповідач відзначає, що подана позивачем позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, зокрема пунктів 6 і 10 частини 3 згаданої статті, оскільки не містить відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання та підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову до відповідача. При цьому, відповідач звертає увагу суду на ту обставину, що матеріали позову не містять будь-яких доказів направлення йому позивачем досудових вимог про необхідність сплати простроченої заборгованості або дострокового погашення суми заборгованості за кредитом. Крім того, позивачем не надано доказів досудового врегулювання спору, внаслідок чого не підтверджено факт правомірності звернення до суду з позовною заявою. Відповідач відзначає, що у зв`язку з невиконанням позичальником зобов`язань за кредитним договором щодо своєчасної сплати процентів та погашення кредиту, позичальнику від Акціонерного товариства «Універсал Банк» необхідно було звернутися з досудовою вимогою про повне дострокове погашення заборгованості за кредитним договором, відповідно до якої позичальник був зобов`язаний сплатити на користь позивача належні суми кредиту, процентів та штрафних санкцій за кредитним договором. У зв`язку з вище наведеним відповідач просить суд скасувати заочне рішення ухвалене 15 вересня 2021 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «УНІВЕРСАЛ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

В судове засідання представник позивача АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату, час і місце судового засідання позивач був своєчасно повідомлений належним чином у відповідності до вимог ч.2, 4-5, 8 п.1 ст. 128 ЦПК України, про що свідчить зміст інформації на офіційному сайті АТ «Укрпошта» про вручення представнику позивача за довіреністю 26.10.2021 року рекомендованого поштового відправлення № 560 із судовою повісткою-повідомленням разом із заявою відповідача про перегляд заочного рішення та копіями доданих до неї матеріалів (а.с.108). При цьому, в змісті самої позовної заяви (а.с.5 на звороті) заявив клопотання про розгляд справи за відсутності його представника, а також раніше подав окрему письмову заяву (а.с.34) про зазначене, в якій також зазначив про підтримання в повному обсязі заявлених позовних вимог та про те, що не заперечує проти заочного розгляду справи. Згідно ч.3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату, час і місце судового засідання був своєчасно повідомлений належним чином у відповідності до вимог ч.2, 4-5, 8 п.1 ст. 128 ЦПК України, про що свідчить зміст інформації на офіційному сайті АТ «Укрпошта» про особисте вручення 28.10.2021 року рекомендованого поштового відправлення № 583 із судовою повісткою-повідомленням (а.с.109).

Відповідно до ч.1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Дослідивши матеріали заяви про перегляд заочного рішення та самої справи суд встановив наступне.

15 вересня 2021 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «УНІВЕРСАЛ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості було ухвалено заочне рішення, яким позов задоволено частково, а з ОСОБА_1 стягнуто на користь АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» заборгованість за кредитним договором в розмірі 60000 грн, в свою чергу в задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено. Також з відповідача на користь позивача стягнуто судові витрати у вигляді судового збору пропорційно до задоволених вимог в розмірі 1526,8 грн.

Згідно ч.1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Висновки суду

щодо причин неявки відповідача в судове засідання та (або) не повідомлення про причини неявки, а також не подання відзиву на позовну заяву:

Суд вважає поважною причиною неявки відповідача ОСОБА_1 в судове засідання призначене на 15 вересня 2021 року, а також не подання відзиву на позовну заяву, оскільки ним фактично не було отримано судової повістки-повідомлення внаслідок чого останній не був обізнаний про дане судове засідання, а також про своє право у встановлений судом строк подати відзив на позовну заяву і докази.

Однак, разом з тим суд не погоджується з обґрунтуванням наведеним відповідачем у своїй заяві про перегляд заочного рішення щодо порушення судом його прав внаслідок того, що суд не пересвідчився та не переконався у дотриманні порядку повідомлення його про дату, час і місце судового засідання.

Суд відзначає, що судова повістка-повідомлення про судове засідання призначене на 15 вересня 2021 року була надіслана судом відповідачу ОСОБА_1 10.08.2021 року разом із копією ухвали про відкриття провадження у справі та копією позовної заяви з копіями доданих до неї документів за адресою його зареєстрованого місця проживання, а саме АДРЕСА_1 , який був встановлений судом із відповіді Центра надання адміністративних послуг Кодимської міської ради (а.с.32), у відповідності до вимог пункту 2 ч.7 ст. 128 та ч.6 ст. 187 ЦПК України, а також ст. 190 ЦПК України, рекомендованим поштовим відправленням № 032, яке 19.08.2021 року було повернуто відділенням поштового зв`язку ПВПЗ-81 Одеської обласної дирекції АТ «Укрпошта» із довідкою Ф.20 про причини повернення, згідно відмітки в якій адресат (відповідач) відсутній за вказаною адресою (а.с.44).

При цьому, іншої адреси свого проживання відповідач ОСОБА_1 суду до ухвалення заочного рішення не повідомляв.

Відповідно до пункту 4 ч.8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Таким чином суд вважає, що судом було дотримано процедуру повідомлення відповідача ОСОБА_1 про як дату, час і місце судового засідання призначеного на 15 вересня 2021 року так і про право у встановлений судом строк подати відзив на позовну заяву і докази.

щодо стягнення процентів:

Заявлена позивачем у своєму позові сума заборгованості до стягнення в розмірі 89193,97 грн, є виключно загальним залишком заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) і не включає стягнення процентів, про що свідчить як зміст позовної заяви так і доданий до нього розрахунок заборгованості. В свою чергу сума заборгованості в розмірі 60000 грн, яка у заочному рішенні була визначена судом обґрунтованою до стягнення з відповідача ОСОБА_1 на користь позивача АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» є кредитним лімітом встановленим позивачем на поточний рахунок відповідача.

Таким чином обґрунтування наведене відповідачем у своїй заяві про перегляд заочного рішення щодо відсутності підстав стягнення з нього заборгованості за процентами є безпідставним, оскільки позивач не заявляв такої позовної вимоги, внаслідок чого судом при ухваленні заочного рішення дане питання не вирішувалось.

щодо невжиття позивачем заходів досудового врегулювання спору:

Суд звертає увагу на ту обставину, що розділ «І. Загальні умови» Умов обслуговування рахунків фізичної особи (а.с.11-25) містить в своєму змісті главу «8. Врегулювання спорів» (а.с.12), але доданий позивачем до своєї позовної заяви витяг із згаданих Умов не містить в собі тексту глави «8. Врегулювання спорів». При цьому, згідно другого речення ч.2 ст. 95 ЦПК України, якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Згідно ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В свою чергу ч.3 ст. 13 ЦПК України передбачає, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Таким чином позивач сам визначив яка саме частина Умов обслуговування рахунків фізичної особи має бути надана суду разом із його позовною заявою для підтвердження викладених у ній обставин.

В свою чергу відповідач ОСОБА_1 у своїй заяві про перегляд заочного рішення не зазначив чим саме було передбачено зобов`язання позивача вжити заходів досудового врегулювання спору, а до самої своєї заяви не додав копії Умов обслуговування рахунків фізичної особи або відповідного витягу з нього зі змістом глави «8. Врегулювання спорів» або іншого документа, на підтвердження наведених ним обставин щодо наявності у позивача обов`язку вжити заходів досудового врегулювання спору, зокрема шляхом надіслання відповідачу досудових вимог про необхідність сплати простроченої заборгованості або дострокового погашення суми заборгованості за кредитом.

Водночас суд також звертає увагу на ту обставину, що згідно пункту 2.11 глави «2. Основні положення» розділу «І. Загальні умови» Умов обслуговування рахунків фізичної особи (а.с.15 на звороті) клієнт (відповідач) підтвердив, що отримав відповідні документи, зокрема щодо умов кредитування. Також підпункт 5.3 глави «5. Використання електронного цифрового підпису» згаданих Умов (а.с.19), підписані клієтом (відповідачем) документи, що пов`язані з укладеними правочинами, надсилаються в Мобільному додатку Клієнта, а також їх копії можуть бути надані Банком на паперовому носії на запит Клієнта.

Умови обслуговування рахунків фізичної особи (а.с.11-25), згідно свого змісту, були підписанні відповідачем ОСОБА_1 із застосуванням електронного цифрового підпису.

З огляду на зазначене суд вважає, що у відповідача ОСОБА_1 наявні Умов обслуговування рахунків фізичної особи у повній редакції, а сам відповідач ОСОБА_1 має право отримати від позивача АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» копію зазначених Умов на паперовому носії на свій запит.

При цьому, про те, що у відповідача ОСОБА_1 існують перешкоди в реалізації свого права на отримання копій документів для надання їх суду останній не повідомляв, в тому числі клопотання про витребування доказів не подавав.

В свою чергу абзац другий ч.4 ст. 16 Закону України «Про споживче кредитування» передбачає, що кредитодавець зобов`язаний у письмовій формі повідомити споживача про затримку сплати частини споживчого кредиту щонайменше на один календарний місяць із зазначенням дій, необхідних для усунення порушення, та строку, протягом якого вони мають бути здійснені.

Зазначена норма не визначає у якій саме письмовій формі (паперовому вигляді або електронному вигляді) згадане повідомлення має бути здійснене.

При цьому, відповідач посилається виключно на те, що матеріали справи не містять доказів (поштових квитанцій) направлення йому позивачем досудових вимог про необхідність сплати простроченої заборгованості.

Водночас згідно підпункту 3.4.1 пункту 3.4 глави «3. Права та обов`язки сторін» розділу «І. Загальні умови» Умов обслуговування рахунків фізичної особи (а.с.17), банк має право для цілей інформування про розмір заборгованості по кредиту встановити контакт з клієнтом використовуючи канали зв`язку (повідомлення в мобільному додатку, повідомлення в месенджерах).

Проте відповідач ОСОБА_1 у своїй заяві не заперечував отримання від позивача повідомлень про виникнення в нього заборгованості, зокрема шляхом отримання їх в мобільному додатку та/або в месенджерах.

Таким чином суд вважає доводи наведені відповідачем щодо зобов`язання вжиття позивачем заходів досудового врегулювання спору необґрунтованими.

щодо невідповідності позовної заяви процесуальним вимогам до неї:

Суд не погоджується з твердженням відповідача про невідповідність позовної заяви вимогам пунктів 6 і 9 ч.3 ст. 175 ЦПК України, оскільки зміст позовної заяви (а.с.5) свідчить про наявність в останній відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору та про попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс у зв`язку із розглядом справи.

Водночас в своїй заяві відповідач ОСОБА_1 не зазначив яким чином наявність відповідних недоліків у змісті позовної заяви позивача, а саме не зазначення підтвердження про те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав (передбачене пунктом 10 ч.3 ст. 175 ЦПК України), вплинуло на правильність ухвалення заочного рішення, зокрема відповідачем не зазначено відомостей про те, що такий(-і) позов(-и) до нього позивачем пред`явлено.

При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції (висновок висловлений у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 05.08.2020 року у справі № 177/1163/16-ц (провадження № 61-2250св20).

Таким чином суд не вбачає обґрунтованою підставою для скасування заочного рішення з формальної невідповідності позовної заяви позивача вимогам пункту 10 ч.3 ст. 175 ЦПК України.

В свою чергу суд також звертає увагу на ту обставину, що відповідач у змісті своєї заяви про перегляд заочного рішення не заперечує обставини фактичного отримання кредиту і наявності в нього заборгованості за кредитним договором перед позивачем, та не посилається на неправильність самого розрахунку заборгованості за тілом кредиту здійсненого позивачем. Альтернативного розрахунку заборгованості не надав, при цьому посилався виключно на ненадання позивачем суду належних доказів підтвердження його кредитної заборгованості, а саме первинної бухгалтерської документації.

Відповідно до ч.3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою:

1) залишити заяву без задоволення;

2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Ураховуючи зазначене вище суд не знаходить обґрунтованих підстав для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду, а саме того, що докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи. У зв`язку з чим суд вважає необхідним заяву відповідача про перегляд заочного рішення залишити без задоволення.

Керуючись ст. 287, 259-261 ЦПК України,

постановив:

Залишити без задоволення заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення ухваленого 15 вересня 2021 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «УНІВЕРСАЛ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Роз`яснити відповідачу, що згідно ч.4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Д.В. Вороненко