КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
єдиний унікальний номер справи: №369/1498/16
номер провадження: №22-ц/824/6899/2021
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 вересня 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді - доповідача Білич І.М.,

суддів: Коцюрби О.П., Слюсар Т.А.

при секретарі Довгополій А.В.

за участю: представника позивачів - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Розметова Ровшанбека Назаровича, який діє в інтересах ОСОБА_2 , на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12 листопада 2020 року, постановлену під головуванням судді Києво - Святошинського районного суду Київської області Пінкевич Н.С.,

у цивільній справі №369/1498/16 за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Михайленко Сергій Анатолійович про визнання права власності в порядку спадкування, витребування майна з чужого незаконного володіння визнання свідоцтв та договорів купівлі-продажу недійсним.

в с т а н о в и л а:

У травні 2020 року ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 червня 2017 року у справі №369/1498/19.

Обґрунтовуючи заяву тим, що вказаним судовим рішенням було відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , приватного нотаріуса КМНО Михайленко С.А. про визнання права власності в порядку спадкування, витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання свідоцтв та договорів купівлі-продажу недійсними.

Разом з тим, рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 19 листопада 2019 року в справі №752/8820/17 було визнано недійсними результати прилюдних торгів з реалізації арештованого майна, акти державного виконавця та свідоцтво про право власності на спадкове майно, зокрема квартиру АДРЕСА_1 .

Таким чином, рішення суду по цивільній справі №369/1498/19 в частині відмови у задоволенні вимоги про витребування майна з чужого незаконного володіння має бути переглянуте за нововиявленими обставинами як прийняте без дослідження доказів та обставин, встановлених в рішенні Голосіївського районного суду м. Києва від 19 листопада 2019 року по справі №752/8820/17, тобто наявність істотних обставин, які не могли бути відомі на час розгляду справи та прийняття судом оскаржуваного рішення.

Ухвалою Києво - Святошинського районного суду Київської області від 12 листопада 2020 року у задоволенні заяви ОСОБА_2 про перегляд рішення за нововиявленими обставинами по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Михайленко Сергія Анатолійовича про визнання права власності в порядку спадкування, витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання свідоцтв та договорів купівлі-продажу недійсними - відмовлено.

Нe погоджуючись з постановленою ухвалою суду, адвокат Розметов Р.Н., який діє в інтересах ОСОБА_2 , подав апеляційну скаргу, за результатами розгляду якої ставив питання про скасування ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12 листопада 2020 року, як такої, що перешкоджає подальшому провадженню у справі та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на те, що оскаржувана ухвала була винесена з порушенням та неправильним застосуванням норм матеріального та процесуального права.

Зауважуючи, що судом першої інстанції не враховано, що нововиявленою обставиною, як юридичним фактом, який має істотне значення для розгляду справи, але не був і не міг бути відомий позивачу на час ухвалення оскаржуваного судового рішення, на яку позивач посилається у заяві про перегляд рішення, є саме обставина недійсності прилюдних торгів та правочинів. на підставі яких відбулось відчуження спірної квартири, яка існувала на час розгляду справи та ухвалення судом рішення, яке заявник просить переглянути, а не самі документи, якими встановлено обставину недійсності правовстановлюючих документів на спірну квартиру.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяви позивача про перегляд рішення Києво-Святошинського районною суду Київської області від 20 червня 2017 року, оскільки обставина, на яку посилається заявник, існувала на час розгляду справи та ухвалення судового рішення, проте про дану обставину заявнику не було і не могло бути відомо до моменту отримання судового рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 19 листопада 2019 року.

Відзив на апеляційну скаргу подано не було.

У судовому засіданні представник ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - адвокат Усенко М.М. підтримав доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити, а ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12 листопада 2020 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Інші учасники справи про день і час її розгляду повідомлялися належним чином у встановленому законом порядку, в судове засідання не з`явились, поважність причин мвоєї неявки суду не повідомили.

Колегія суддів вважала за можливе розглянути справу у відсутність осіб, що не з`явилися в силу вимог передбачених положеннями ст. 372 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що подана апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом установлено, що рішення Києво - Святошинського районного суду Київської області від 20 червня 2017 року у задоволенні позову ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Михайленко С.А. про визнання права власності в порядку спадкування, витребування майна з чужого незаконного володіння визнання свідоцтв та договорів купівлі-продажу недійсними - відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що позивачами не надано належних та допустимих доказів на підтвердження належності спірної квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_10 на момент його смерті.

Ухвалою апеляційного суду Київської області від 08 серпня 2017 року рішення Києво- Святошинського районного суду Київської області від 20 червня 2017 року залишено без змін.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 04 листопада 2019 року рішення Києво - Святошинського районного суду Київської області від 20 червня 2017 року та ухвалу апеляційного суду Київської області від 08 серпня 2017 року залишено без змін.

У травні 2020 року ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 червня 2017 року у справі №369/1498/19, посилаючись на те, що рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 19 листопада 2019 року в справі №752/8820/17 за позовом ОСОБА_2 до Відділу державної виконавчої служби Слов`янського міськрайонного управління юстиції, ОСОБА_8 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Михайленка Сергія Анатолійовича, треті особи без самостійних вимог: ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , про визнання прилюдних торгів недійсними, визнання недійсними протоколів про проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна, визнання недійсними актів державного виконавця, визнання недійсним свідоцтва про право власності:

визнано недійсними прилюдні торги, проведені приватним підприємством «НИВА- В.Ш.» 12 квітня 2010 року з реалізації арештованого нерухомого майна, яке належало на праві власності ОСОБА_10 ;

визнано недійсними протоколи №12/10 від 12 квітня 2010 року Приватного підприємства «НИВА-В.ІІІ.» (), про проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна - квартири АДРЕСА_1 .

визнано недійними акти державного виконавця відділу державної виконавчої служби Пролетарського районного управління юстиції у м. Донецьку Петренко Л.І. про проведення прилюдних торгів від 13 квітня 2010 року з продажу квартири АДРЕСА_1 .

визнано недійсним свідоцтво про право власності на квартиру АДРЕСА_1 від 24 грудня 2015 року, видане ОСОБА_8 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Михайленком Сергієм Анатолійовичем, яке зареєстроване за № 2934.

Постановою Київського апеляційного суду від 02 листопада 2020 року рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 19 листопада 2019 року скасовано в частині задоволення позову до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Михайленка Сергія Анатолійовича та стягнення з нього судових витрат у розмірі 640,00 грн. та ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_2 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Михайленка Сергія Анатолійовича - відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, суд першої інстанції виходив із того, що обставини, на які посилається заявник не є нововиявленими обставинами у розумінні вимог статті 423 ЦПК України, а є новими доказами.

Проте погодитися з такими висновками суду не можна виходячи з наступного.

Згідно з ч.1 ст.423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Нововиявлені обставини-це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

При вирішенні питання про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами суд має виходити з визначених ч.2 ст.423 ЦПК України підстав, перелік яких є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає, та дотримання заявником умов, що містяться в ст.ст.424, 426 ЦПК України.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених п.1 ч. 2ст. 423 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення.

Суд має право скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Питання про те, які обставини можна вважати істотними, є оціночним, і вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення таким чином, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим.

Суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні позову в частині витребування майна із чужого незаконного володіння виходив з того, що позивачами не надано належних та допустимих доказів на підтвердження належності спірної квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_10 на момент його смерті.

Однак, суд першої інстанції не врахував, що нововиявленою обставиною, як юридичним фактом, який має істотне значення для розгляду справи, але не був і не міг бути відомий заявнику на час ухвалення судового рішення, на яку посилається заявник у заяві про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, є саме обставини встановлені рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 19 листопада 2019 року в справі №752/8820/17 щодо недійсності прилюднихторгів,проведенихПП«НИВА- В.Ш.» 12 квітня 2010 року, протоколів, актів та свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_1 , яка належала на праві власності ОСОБА_10 .

Тобто заявник вказує на обставини за якими було визнано прилюдні торги та вчинені правочини недійсними, на підставі яких відбулося відчуження квартири, яка належала ОСОБА_10 і існувала на час розгляду справи Києво - Святошинського районним судом Київської області 20 червня 2017 року, яке заявник просить переглянути, а не власне самі документи, якими встановлено обставину недійсності правовстановлюючих документів на спірну квартиру (постанова Верховного Суду від 21 жовтня 2020 року у справі № 726/938/18).

Помилковим, на думку колегії суддів, є посилання суду першої інстанції на обставини встановлені постановою Київського апеляційного суду від 02 листопада 2020 року за результатами розгляду апеляційної скарги приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Михайленко С.А.

З урахуванням того, що підставою для перегляду справи за нововиявленими обставинами є посилання заявника саме на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 19 листопада 2019 року в справі №752/8820/17 за позовом ОСОБА_2 до Відділу державної виконавчої служби Слов`янського міськрайонного управління юстиції, ОСОБА_8 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Михайленка Сергія Анатолійовича, треті особи без самостійних вимог: ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , про визнання прилюдних торгів недійсними, визнання недійсними протоколів про проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна, визнання недійсними актів державного виконавця, визнання недійсним свідоцтва про право власності.

Таким чином, колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги в частині того, що суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Києво- Святошинського районного суду Київської області від 20 червня 2017 року, оскільки про дану обставину заявнику не було і не могло бути відомо до моменту отримання судового рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 19 листопада 2019 року.

Судом першої не було взято до уваги, що заявник ставить питання щодо перегляду рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 червня 2017 року тільки в частині заявлених вимог щодо - витребування майна із чужого незаконного володіння.

Тобто, судом першої інстанції фактично не було розглянуто подану заяву з підстав зазначених у ній.

У той же час не можуть бути підставою для скасування судового рішення доводи апеляційної скарги в частині постановлення оскаржуваної ухвали суду неповноважним складом суду. З урахуванням того, що ухвала суду була постановлена головуючим суддею Пінкевич Н.С. 12 листопада 2020 року в той час як соціальна відпустка їй була надана 19 листопада 2020 року.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів вважає, що ухвала суду як така, що постановлена з порушенням норм процесуального права підлягає скасуванню, а справа поверненню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 367, 372, 374, 379, 381-384,387 ЦПК України, колегія суддів,

п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу адвоката Розметова Ровшанбека Назаровича, який діє в інтересах ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Києво - Святошинського районного суду Київської області від 12 листопада 2020 року скасувати, справу передати до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 05 листопада 2021 року.

Суддя - доповідач:

Судді: