єдиний унікальний номер справи 546/894/21
номер провадження 2/546/441/21
УХВАЛА

03 листопада 2021 року м. Решетилівка

Решетилівський районний суд Полтавської області Зіненко Ю.В., розглянувши питання про внесення виправлень в ухвалу суду у цивільній справі № 546/894/21 за позовом Полтавського обласного комунального виробничого підприємства теплового господарства «Полтаватеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги теплопостачання, -

встановив:

Ухвалою судді від 29.09.2021 у зазначеній вище справі відкрите спрощене позовне провадження та призначене судове засідання на 03.11.2021.

02 листопада 2021 року до суду надійшла заява відповідачки ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні, зокрема в ухвалі суду від 29.09.2021. Відповідачка вказала, що в резолютивній частині ухвали зазначено, що ухвала оскарженню не підлягає, хоча, відповідно до приписів п. 8 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, ухвала про відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суд, дослідивши матеріали справи, доходить наступних висновків.

Приписами ч. 1 ст. 269 ЦПК України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, тому сторони для розгляду питання внесення виправлень в ухвали суду не викликалися.

Верховний Суд в постанові від 21 липня 2021 року у справі № 521/1074/17зазначив, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Водночас незазначення в ухвалі суду про право на оскарження її, за наявності такого права, по своїй суті опискою вважатися не може може та не може бути вирішено в порядку статті 269 ЦПК України.

Крім того частиною 1 статті 353 ЦПК України визначено перелік ухвал, на які можуть бути подані скарги окремо від рішення суду.

Пункт 8 частини 1 статті 353 ЦПК України, на який посилається відповідачка у своїй заяві, було виключено на підставі Закону № 460-IX від 15.01.2020 «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ», який набрав чинності 08.02.2020.

Отже, ухвала про відкриття провадження оскарженню не підлягає.

Враховуючи вищезазначене, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення заява ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні.

На підставі викладеного, та керуючись ст. 258-260, 269, 353 ЦПК України, суд,-

постановив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні відмовити.

Копію ухвали направити відповідачці.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Зіненко