справа № 361/3446/21
провадження № 2-зз/361/44/21
У Х В А Л А

02 листопада 2021 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

судді - Сердинського В.С.

при секретарі - Удовенко Д.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання відповідача ОСОБА_1 про часткове скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі №361/3446/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів,

установив:

В провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області перебуває наголошена вище цивільна справа.

У вересні 2021 року відповідач звернувся до суду із клопотанням про часткове скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 26 квітня 2021 року, в частині накладення арешту на грошові кошти ОСОБА_1 , які перебувають на окремих банківських рахунках в АТ КБ «ПриватБанк».

Заявник зазначав, що на підставі ухвали Броварського міськрайонного суду Київської області від 26 квітня 2021 року про забезпечення позову було заарештовано всі його рахунки, в тому числі і рахунки фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , що погано впливає на його господарську діяльність та шкодить його репутації, та не дає можливості здійснювати виконання зобов`язань за укладеними договорами, та не дає можливості оплачувати обладнання та викликає обов`язок сплачувати неустойку.

Посилаючись на викладене, просив суд скасувати заходи забезпечення позову, що вжиті ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 26.04.2021 р. у справі №361/3446/21, а саме: щодо накладання арешту на грошові кошти на будь-яких банківських рахунках в межах суми позовних вимог у розмірі 115000 (сто п`ятнадцять тисяч) доларів США, що еквівалентно 3220000 (три мільйони двісті двадцять тисяч) гривень, в частині накладення арешту на грошові кошти: фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , які перебувають на банківських рахунках в ПАТ «ПриватБанк», МФО 305299, а саме: номер рахунку: ІВАN: НОМЕР_1 (UАН); відповідача - ОСОБА_1 , які перебувають на банківських рахунках в ПАТ «ПриватБанк», МФО 305299, а саме: - номер рахунку: ІВАN: НОМЕР_2 (UАН); - номер рахунку: ІВАN: НОМЕР_3 (UАН); - номер рахунку: ІВАN: НОМЕР_4 .

В судове засідання позивач ОСОБА_2 та його представник адвокат Мазур І.О. не з`явилися, про дату та час розгляду справи повідомлялися належним чином, представник направила заперечення проти задоволення клопотання.

В судове засідання відповідач ОСОБА_1 не з`явився, про дату та час розгляду справи повідомлявся належним чином.

В судове засідання третя особа ОСОБА_3 не з`явилася, про дату та час розгляду справи повідомлялася належним чином.

Дослідивши клопотання, додані до нього докази, письмові матеріали справи, суд дійшов наступного.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 26 квітня 2021 року задоволено заяву представника позивача адвоката Мазур І.О. про забезпечення позову, а саме: вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на: - земельну ділянку з кадастровим номером: :01:010:0033, площею 1,4 га, яка розташована за адресою: Тернопільська область, Бережанський район, Тростянецька сільська рада, цільове призначення: для ведення особистого селянського господарства, яка на підставі права приватної власності належить ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 ) та заборонити вчиняти будь-які дії щодо її відчуження; - земельну ділянку з кадастровим номером :01:002:0206, площею 0,0117 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , з цільовим призначенням: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка на підставі права приватної власності належить ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 ) та заборонити вчиняти будь-які дії щодо її відчуження; - житловий будинок, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 16, загальною площею 121,5 кв.м., житловою площею 58,2 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , який на підставі права приватної власності належить ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 ) та заборонити вчиняти будь-які дії щодо його відчуження; - земельну ділянку з кадастровим номером: :01:058:0019, площею 0,1807 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_4 , з цільовим призначенням: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка на підставі права приватної власності належить ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 ) та заборонити вчиняти будь-які дії щодо її відчуження; - домоволодіння, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 12, загальна площа (кв.м.): 548,8, з наступним описом: житловий будинок (літера А); господарська будівля (літера Б); альтанка (літера В); огорожа (№1, №5, №7); ворота з хвірткою (№2); септик (№3, №4); свердловина (№6), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_5 , яке на підставі права приватної власності належить ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 ) та заборонити вчиняти будь-які дії щодо його відчуження; - однокімнатну квартиру, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 6, загальна площа (кв.м.): 50,2, житлова площа (кв.м.): 9,6, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_6 , яка на підставі права приватної власності належить ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 ) та заборонити вчиняти будь-які дії щодо її відчуження; - домоволодіння, реєстраційний номер майна: 1823502, загальна площа (кв.м.): 34,5, житлова площа (кв.м.): 27,6, матеріали стін: глина, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_7 , яке на підставі права спільної приватної часткової власності на 1/3 належить ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 ) та заборонити вчиняти будь-які дії щодо її відчуження; - грошові кошти на будь-яких банківських рахунках ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 ) в межах суми позовних вимог у розмірі 115000 (сто п`ятнадцять тисяч) доларів США, що еквівалентно 3220000 (три мільйони двісті двадцять тисяч) гривень.

Відповідно до частини другої статті 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Під забезпеченням позову необхідно розуміти вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, ухваленого за його позовом. Забезпечення позову спрямоване проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, відчужити його тощо.

Відповідно до частини першої статті 150 ЦПК України, позов може бути забезпечений накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання тощо.

Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (частина третя статті 150 ЦПК України).

Умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення суду, що невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі №381/4019/18 (провадження №14-729цс19) зазначено, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. [...] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. [...] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

Разом з цим, цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

Невжиття заходів забезпечення позову не повинно мати наслідком заподіяння шкоди позивачу, а вжиття таких заходів не повинно мати наслідком заподіяння шкоди заінтересованим особам.

Інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

Таким чином, враховуючи, що між сторонами дійсно виник реальний спір з приводу повернення грошових коштів в тому числі за нерухоме майно, яке відповідач мав відчужити на користь позивача, цілком обґрунтованими є види забезпечення позову, застосовані судом.

Крім того, відповідачем не надано доказів щодо впливу заходів забезпечення позову на його діяльність як фізичної особи-підприємця.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) у рішенні від 29 червня 2006 року у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31 липня 2003 року у справі «Дорани проти Ірландії» ЄСПЛ зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Причому, ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» (рішення від 17 липня 2008 року) ЄСПЛ вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Таким чином, держава Україна несе обов`язок перед зацікавленими особами забезпечити ефективний засіб захисту порушених прав, зокрема - через належний спосіб захисту та відновлення порушеного права. Причому обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що відсутні жодні підстави задля задоволення клопотання відповідача про часткове скасування заходів забезпечення позову.

За таких обставин, враховуючи те, що заходи забезпечення позову, які вжиті ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 26 квітня 2021 року, є співмірними із заявленими позовними вимогами ОСОБА_2 , спір по суті яких судом ще не вирішено та справа, в якій вжито заходи забезпечення позову, перебуває ще на розгляді у суді, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про часткове скасування заходів забезпечення позову.

На підставі викладеного, та керуючись ст.ст. 158, 260, 261,354 ЦПК України, суд

ухвалив:

В задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про часткове скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі №361/3446/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

Учасник справи у разі постановлення ухвали за його відсутності має право оскаржити ухвалу в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.С.Сердинський