ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/7939/21 Справа № 201/9397/20 Суддя у 1-й інстанції - Батманова В. В. Суддя у 2-й інстанції - Деркач Н. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2021 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючої судді Деркач Н.М.,

суддів: Демченко Е.Л., Ткаченко І.Ю.,

за участю секретаря Усик А.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги Кабінету Міністрів України та Акціонерного товариства «Комерційний банк «ПриватБанк» на рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 16 червня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, Акціонерного товариства «Комерційний банк «ПриватБанк», треті особи Всеукраїнська професійна спілка працівників акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк», Первинна профспілкова організація співробітників Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» про визнання порушеного трудового права та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Кабінету Міністрів України, АТ КБ «ПриватБанк», треті особи Всеукраїнська професійна спілка працівників АТ КБ «ПриватБанк», Первинна профспілкова організація співробітників АТ КБ «ПриватБанк» про визнання порушеного трудового права та зобов`язання вчинити дії.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що він обіймає посаду Керівника Департаменту розробки і супроводу продуктів ГО, є Головою Дніпропетровської обласної організації Всеукраїнської Професійної Спілки Працівників Акціонерного товариства «Комерційний Банк «ПриватБанк». Окрім зазначеного, позивач визначений як один із учасників колективних переговорів по укладенню колективного договору з боку трудового колективу ПриватБанку.

23.01.2020 відповідно до положення статті 10 Закону України «Про колективні договори і угоди» Всеукраїнська Професійна Спілка Працівників Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк», членом якої є ОСОБА_1 , звернулася до Кабінету Міністрів України, як власника АТ «КБ «ПриватБанк» та безпосередньо до АТ «КБ «ПриватБанк», як представника роботодавця, про початок переговорів з питань укладення колективного договору.

Профспілка запропонувала Кабінету Міністрів України здійснити повноваження власника АТ «КБ «ПриватБанк» та у встановлений законодавством України термін визначити склад представників власника для ведення колективних переговорів та розпочати колективні переговори зі спільним представницьким органом профспілкових організацій співробітників ПриватБанку.

Враховуючи те, що ані Кабінет Міністрів України, ані жоден з його представників, ані адміністрація АТ «КБ «ПриватБанк» не вчинили будь-яких дій щодо початку переговорів, позивач звернувся за захистом своїх прав з відповідним позовом до суду, адже, на думку позивача, відсутність в АТ «КБ «ПриватБанк» колективного договору порушує право останнього на реалізацію його трудових прав відповідно до ст. 2 КЗпП України - право на участь в управлінні підприємством.

Рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 16 червня 2021 року позов ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, Акціонерного товариства «Комерційний банк «ПриватБанк», треті особи Всеукраїнська професійна спілка працівників акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк», Первинна профспілкова організація співробітників Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» про визнання порушеного трудового права та зобов`язання вчинити дії задоволено частково.

Зобов`язано Кабінет Міністрів України, як власника Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк», через уповноважений ним орган розпочати колективні переговори щодо укладання колективного договору з трудовим колективом Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» на підставі повідомлення про початок переговорів з питань укладання колективного договору від 23 січня 2020 року.

Зобов`язано Акціонерне товариство «Комерційний банк «ПриватБанк», як представника роботодавця, розпочати колективні переговори щодо укладання колективного договору з трудовим колективом Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» на підставі повідомлення про початок переговорів з питань укладання колективного договору від 23 січня 2020 року та результатами колективних переговорів вчинити дії щодо укладання (оформлення) трудового договору.

Стягнуто з Кабінету Міністрів України за рахунок Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) сплачений судовий збір у розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 копійок.

Стягнуто з Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» ( на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) сплачений судовий збір у розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 копійок.

У задоволенні позовних вимог в іншій частині відмовлено.

Не погодившись з даним рішенням суду, Кабінет Міністрів України та АТ КБ «ПриватБанк», кожен окремо, звернулись з апеляційними скаргами, в яких, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просять рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Апеляційні скарги мотивовані тим, що судом першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи та висновки суду не відповідають встановленим обставинам.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 просить рішення суду, як законне та обґрунтоване, на його думку, залишити без змін з огляду на безпідставність доводів апеляційних скарг.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційних скарг, колегія суддів вважає за необхідне апеляційні скарги задовольнити з огляду на наступні обставини.

Згідно з частиною 3 статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до вимог частини 1 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом встановлено, що Всеукраїнська Професійна Спілка Працівників АТ КБ «ПриватБанк» та Первинна профспілкова організація співробітників головного офісу АТ КБ «Приватбанк» домовилися про створення спільного представницького органу профспілок співробітників ПриватБанку з метою проведення колективних переговорів щодо укладення колективного договору, про що 05.07.2019 уклали відповідну угоду, як це перебачено ст. 4 Закону України «Про колективні договори і угоди».

Листом від 09.07.2019 (вих.980-13Б) Профспілка повідомила АТ КБ «ПриватБанк» про створення спільного представницького органу для ведення переговорів, укладення колективного договору та запропонував створити Робочу комісію. В свою чергу АТ КБ «ПриватБанк» у відповідь на зазначений лист повідомив про готовність розпочати переговори.

10.12.2019 (вих. 10/12-01) Профспілка направила на адресу АТ КБ «ПриватБанк» пропозиції щодо порядку ведення переговорів та умов колективного договору у додатках №1 та №2.

16.12.2019 ( вих. 20.1.0.0.0/7-247697) АТ КБ «ПриватБанк» повідомив Профспілку, що для забезпечення ефективності та законності процедури ведення колективних переговорів до моменту переходу до активної стадії таких переговорів Банк повинен вжити певних організаційних заходів.

17.01.2020 на підставі ст. 4 Закону України «Про колективні договори і угоди» до складу спільного представницького органу для ведення переговорів приєдналась ще одна первинна профспілкова організація, яка заявила про намір у участі в колективних переговорах Первинна професійна спілка трудового колективу АТ КБ «ПриватБанк».

23.01.2020 відповідно до положення статті 10 Закону України «Про колективні договори і угоди» Всеукраїнська Професійна Спілка Працівників Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк», уповноважена на вчинення дій від імені спільного представницького органу профспілок, членом якої є ОСОБА_1 , звернулася до Кабінету Міністрів України, як власника АТ «КБ «ПриватБанк» та роботодавця, та безпосередньо до АТ «КБ «ПриватБанк» , як представника роботодавця, про початок переговорів з питань укладення колективного договору.

Задовольняючи частково позовні вимоги ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив з того, що в порушення вимог статті 10 Закону України «Про колективні договори і угоди» Кабінет Міністрів України та АТ КБ «ПриватБанк» протягом семи днів не вчинили жодної дії, яка передбачені законом як складові колективних переговорів. Сторона роботодавця не створила органу соціального діалогу на локальному рівні двосторонню робочу комісію, не визначила представників для включення до складу комісії, не оформила протоколу про порядок ведення переговорів, не надала проект колективного договору, тощо, а тому наявні всі правові підстави щодо зобов`язання відповідачів розпочати колективні переговори та вчинення дій щодо укладання (оформлення) колективного договору за результатами переговорів.

Однак, колегія суддів не може погодитися з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступних підстав.

Як зазначає в апеляційній скарзі АТ КБ ПриватБанк, вони підтримали переговорний процес і надавали змістовні відповіді на усі листи та звернення з приводу укладення колективного договору.

Зокрема, 25 липня 2019 року листом №Е.30.0.0.0/4-153864 банк повідомив про готовність до початку переговорного процесу та обрання своїх представників до робочої комісії для ведення переговорів. Отже, АТ КБ "ПРИВАТБАНК" вжито конкретних заходів для початку переговорного процесу з укладення колективного договору.

Крім того, ч. 6 ст. 10 Закону України "Про колективні договори і угоди", сторони можуть переривати переговори з метою проведення консультацій, отримання необхідних даних для вироблення відповідних рішень.

Так, Всеукраїнська і Первинна професійні спілки працівників АТ КБ "ПРИВАТБАНК" представляють виключно інтереси своїх членів та не враховують права та інтереси інших працівників банку, які об`єдналися та сформували інші незалежні первинні профспілкові організації.

16 грудня 2019 року АТ КБ "ПРИВАТБАНК" листом №20.1.0.0.0/7-247697 повідомив про необхідність пересвідчитися у дотриманні вимог репрезентативності і належного представництва працівників з боку профспілкової сторони.

Так, за даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, в АТ КБ "ПРИВАТБАНК" наразі створено та зареєстровано понад 30 профспілкових організації з різним статусом, включаючи Всеукраїнську профспілкову організацію, 20 організацій ВПС у різних адміністративно територіальних одиницях України, 11 незалежних від Всеукраїнської профспілкової організації профспілок зі статусом первинних.

Частиною 2 статті 12 Кодексу Законів про працю України і частиною 2 статті 37 Закону про профспілки передбачено, що якщо на підприємстві діє кілька первинних профспілкових організацій, представництво колективних інтересів працівників підприємства, щодо укладання колективного договору здійснюється об`єднаним представницьким органом, який утворюється цими первинними профспілковими організаціями, за ініціативою будь-якої із них. У цьому випадку кожна профспілкова організація має визначитися щодо своїх конкретних зобов`язань за колективним договором та відповідальності за їх невиконання. Представницький орган утворюється на засадах пропорційного представництва. Первинна профспілкова організація, що відмовилася від участі в представницькому органі, позбавляється права представляти інтереси найманих представників при підписанні колективного договору.

Відповідно до статті 3 Закону України "Про колективні договори і угоди", колективний договір укладається між роботодавцем з однієї сторони і одним або кількома профспілковими органами, а у разі відсутності таких органів представниками працівників, обраними і уповноваженими трудовим колективом з іншої сторони.

Згідно статті 4 вказаного Закону, за наявності на підприємстві кількох профспілок чи їх об`єднань або інших уповноважених трудовими колективами на представництво органів вони повинні сформувати спільний представницький орган для ведення переговорів і укладення колективного договору.

Аналогічний висновок міститься у Постанові Верховного Суду від 11 грудня 2019 року у справі №266/4331/17, який в силу частини 4 статті 263 ЦПК України, підлягає врахуванню судом при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Таким чином, судом першої інстанції не було враховано, що Всеукраїнська і Первинна професійні спілки працівників АТ КБ "ПРИВАТБАНК" допустили зловживання профспілковими правами, вирішуючи колективні інтереси всіх працівників без погодження з іншими організаціями профспілок, що діють у банку.

Доводи позивача про перешкоджання банком в укладенні колективного договору не знайшли свого підтвердження та не відповідають фактичним обставинам справи.

Крім того, поза увагою суду залишився той факт, що Кабінет Міністрів України взагалі не наділений повноваженнями на укладення колективного договору, а отже і на ведення будь-якого переговорного процесу із цього питання.

Так, відповідно до частин 1, 3 статті 7 Закону України "Про банки і банківську діяльність", державний банк це банк, 100 відсотків статутного капіталу якого належить державі. Єдиним акціонером державного банку є держава. Функції з управління корпоративними правами держави у державному банку здійснює Кабінет Міністрів України. Орган, що здійснює управління корпоративними правами держави у державному банку, також виконує функції вищого органу управління державного банку.

Державі належить 100% статутного капіталу Банку, а тому останній має статус державного.

У частині 7 статті 7 Закону України "Про банки і банківську діяльність" наведено перелік повноважень Кабінету Міністрів України, як вищого органу державного банку, що є його виключною компетенцією, серед яких не передбачено права брати участь в укладенні колективного договору.

Більш того, як слідує із частини 8 статті 7 Закону України "Про банки і банківську діяльність", вищий орган не має права приймати рішення з питань діяльності державного банку, що не належать до його виключної компетенції. Вищий орган не бере участі в поточному управлінні державним банком.

Аналогічні положення містяться у пунктах 78 79 Статуту банку, затвердженого постановою Кабінет Міністрів України №594 від 05 червня 2019 року.

Таким чином, Закон України "Про банки і банківську діяльність" і статут банку забороняє Кабінету Міністрів України як вищому органу банку приймати будь-які рішення, що не належать до його виключної компетенції, в тому числі, рішення про участь у колективних переговорах.

Доводи позивача ОСОБА_1 щодо участі Кабінету Міністрів України в переговорному процесі з укладення колективного договору не заслуговують на увагу, а тому рішення суду про зобов`язання Кабінету Міністрів України розпочати колективні переговори щодо укладення колективного договору з трудовим колективом банку також суперечать законодавству та не можуть бути задоволені.

Разом із тим, твердження позивача про те, що Статутом банку жодний орган чи посадова особа не уповноважені вести колективні переговори не відповідає дійсності. Зокрема, як слідує з пп. 9 пункту 164 Статуту, саме до компетенції голови правління належить підписання колективного договору. Таким чином саме голова виконавчого органу банку є уповноваженим суб`єктом на ведення переговорів з укладення колективного договору.

Позивач не скористався наданими йому правами, не обґрунтував свої доводи, не надав суду доказів на їх підтвердження, а згідно із ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачений цим Кодексом випадках, а відповідно до ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана надати суду докази на підтвердження своїх вимог або заперечень.

Отже, апеляційний суд вважає, що позивач не довів у належний спосіб обґрунтування своїх позовних вимог, а тому у задоволенні його позову необхідно відмовити.

Таким чином, суд першої інстанції на вищезазначене уваги не звернув та дійшов до помилкового висновку про необхідність часткового задоволення позову, що є підставою для задоволення апеляційних скарг Кабінету Міністрів України та Акціонерного товариства «Комерційний банк «ПриватБанк», скасування рішення суду та постановлення нового рішення про відмову в задоволенні позову ОСОБА_1 про визнання порушеного трудового права та зобов`язання вчинити дії.

Водночас, відповідно до положень ст. 141 ЦПК України, колегія суддів вважає за необхідне вирішити питання щодо розподілу судових витрат та стягнути з ОСОБА_1 на користь Кабінету Міністрів України сплачений судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 1261 гривня 20 копійок та на користь АТ КБ «ПриватБанк» сплачений судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 1261 гривня 20 копійок.

Керуючись ст. ст. 259, 367, 374, 376, 381-384 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційні скарги Кабінету Міністрів України та Акціонерного товариства «Комерційний банк «ПриватБанк» - задовольнити.

Рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 16 червня 2021 року скасувати.

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, Акціонерного товариства «Комерційний банк «ПриватБанк», треті особи Всеукраїнська професійна спілка працівників акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк», Первинна профспілкова організація співробітників Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» про визнання порушеного трудового права та зобов`язання вчинити дії відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Кабінету Міністрів України сплачений судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 1261 (одна тисяча двісті шістдесят одна) гривня 20 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» () сплачений судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 1261 (одна тисяча двісті шістдесят одна) гривня 20 копійок.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Судді: Н.М. Деркач

Е.Л. Демченко

І.Ю. Ткаченко