Справа№ 426/2227/21
Провадження№2/409/553/21

У Х В А Л А
12 жовтня 2021 року смт Білокуракине
Білокуракинський районний суд Луганської області у складі головуючого судді Максименко О.Ю., розглянувши клопотання представника позивача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції по цивільній справі ОСОБА_1 до Селянського фермерського господарства "Агродар" про розірвання договору оренди земельної ділянки та скасування державної реєстрації права оренди земельної ділянки, -
В провадженні Білокуракинського районного суду Луганської області знаходиться вказана цивільна справа.
11.10.2021 на електронну адресу Білокуракинського районного суду Луганської області надійшло клопотання представника позивача Пакіна А.В. про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції у справі, в якій останній просить провести судове засідання у справі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою програмного забезпечення «EASYCON», посилаючись на те, що не може прибути в судове засідання у зв`язку із місцезнаходженням у м. Харкові.
Проте, вказане клопотання, яке надійшло на електронну поштову адресу Білокуракинського районного суду Луганської області, не скріплено електронним цифровим підписом, що підтверджується довідкою від 12.10.2021, наданою відповідальною особою за приймання електронної пошти.
Крім того, зазначене вище клопотання не сформовано в системі «Електронний суд».
Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником (частина друга статті 183 ЦПК України). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника) (абзац перший частини восьмої статті 43 ЦПК України). Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог, зокрема, частини другої статті 183 ЦПК України, повертає її заявнику без розгляду (частина четверта вказаної статті).
Такий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного суду від 26 лютого 2020 року у справі № 522/3777/17.
Велика Палата Верховного Суду в постанові від 26 лютого 2020 року у справі № 522/3777/17, повертаючи клопотання без розгляду з підстави його непідписання, вказала, у якому випадку подане в електронній формі клопотання вважається належним чином підписаним, а саме, з обов`язковим скріпленням електронним цифровим підписом.
Відповідно до абзацу другого частини восьмої статті 14 ЦПК України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.
Згідно з частинами 5, 6, 8 статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).
Порядок використання електронного цифрового підпису врегульовано Законом України «Про електронні довірчі послуги».
Пунктами 12, 32 частини 1 статті 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» передбачено, що електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис; підписувач - фізична особа, яка створює електронний підпис.
Частинами 1, 2 статті 6, частиною 1 статті 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» передбачено, що для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги».
Отже, клопотання представника позивача Пакіна А.В., яке не сформоване в системі «Електронний суд» та не скріплено електронним цифровим підписом, не відповідає вимогам ст. 43 ЦПК України.
Вказане клопотання в паперовій формі та скріплене власноручним підписом представника позивача Пакіна А.В. до Білокуракинського районного суду Луганської області не надходило.
Відповідно до частини 1, 2 та 4 ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.
Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" або Державною судовою адміністрацією України.
Постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID - 19» від 11.03.2020 року № 211 (із змінами та доповненнями) з 12 березня 2020 року в Україні введено карантин, який постановами Кабінету Міністрів України «Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України» від 25 березня 2020 року № 239, від 22 квітня 2020 року № 291, 04 травня 2020 року № 343, від 20 травня 2020 року № 392, від 17 червня 2020 року № 500, від 22 липня 2020 року № 641, від 26 серпня 2020 року № 760, від 13 жовтня 2020 року № 956, від 09 грудня 2020 року № 1236, від 17 лютого 2021 року № 104, від 21 квітня 2021 року № 405, від 16 червня 2021 року № 611, від 11 серпня 2021 року № 855, від 22 вересня 2021 р. № 981 продовжено до 31 грудня 2021 року.
На виконання Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», відповідно до пункту 10 частини першої статті 152, частини п`ятої статті 153 Закону України «Про судоустрій і статус судів», наказом ДСА України від 23.04.2020 року № 196 затверджено Порядок роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду.
Відповідно до п. 2 Розділу І вказаного вище Порядку учасники судового процесу беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі, у порядку, встановленому процесуальним законодавством.
Частиною другою статті 212 ЦПК України передбачено, що учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.
За пунктами 2-4 розділу ІІІ Порядку учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, зразок якої наведено в додатку 2 до цього Порядку, не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, копія заяви в той самий строк надсилається учасником, що подав заяву, іншим учасникам справи.
Представником позивача Пакіним А.В. до клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не додано доказів надсилання зазначеного клопотання іншим учасникам справи.
Враховуючи викладене, оскільки клопотання представника позивача Пакіна А.В., яке надійшло на електронну поштову адресу Білокуракинського районного суду Луганської області, не скріплено електронним цифровим підписом, тому на підставі частини 4 статті 183 ЦПК України не може бути прийнято Білокуракинського районного суду Луганської області та підлягає поверненню заявнику.
Керуючись ч. 8 ст. 43, ч. 4 ст. 183, ст. 212 ЦПК України, суд, -
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання представника позивача ОСОБА_2 повернути заявнику.
Ухвала може бути оскаржена до Луганського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня складення повного судового рішення.
Суддя Білокуракинського
районного суду Луганської області О.Ю. Максименко