Справа № 279/4830/20
У Х В А Л А

про прийняття справи до провадження

13 жовтня 2021 року

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі судді Недашківської Л.А. по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Коростенський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) про звільнення від сплати заборгованості по аліментам,

ВСТАНОВИВ:

В моє провадження 12.10.2021 року надійшла справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Коростенський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) про звільнення від сплати заборгованості по аліментам, в порядку п.2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, п.2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, у зв"язку з відрахуванням зі штату Коростенського міськроайонного суду судді Моголівця І.А.

Ухвалою суду від 30.11.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання.

23.02.2021 року підготовче судове засідання у справі закрито та справа призначена до судового розгляду.

Разом з тим, 19.03.2021 року позивачем скерована до суду уточнена позовна заява, до заяви не подано докази її направлення відповідачу та третій особі у справі.

Згідно положень п. 3 ч. 2 ст. 197 Цивільного процесуального кодексу України, у підготовчому засіданні суд: у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретного позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної

вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Таким чином, законодавцем визначено право позивача змінювати предмет позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Виходячи з вищевикладеного, складовими частинами позову є предмет, підстава, зміст.

Концепція редакції ЦПК полягає, у першу чергу, у підготовці позивачем саме кінцевої редакції позовної заяви, яка подається до суду, і в такому випадку суд визначає порядок її розгляду (спрощене без виклику, з викликом, загальне провадження) та враховує при вирішенні питання про такий розгляд ряд чинників (ч.3ст.274 ЦПК України).

За наведених обставин, суд приходить до висновку про відсутність підстав для прийняття заяви про уточнення позовних вимог, оскільки за змістом поданої до суду заяви позивач, з урахуванням положень статті 49 ЦПК України, не змінює предмет та підстави позову, заява про уточнення позовних вимог повністю відтворює предмет позову за первісним позовом.

Крім того, строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі стоки законом не визначені, - встановлюються судом (ст. 120 ЦПК України).

Статтею 126 ЦПК України передбачено передбачено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи те, що уточнена позовна заява надійшла до суду після закінчення підготовчого засідання та призначення справи до судового розгляду по суті, то вона підлягає залишенню без розгляду відповідно до положень ч. 2 ст. 126 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.33 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Коростенський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) про звільнення від сплати заборгованості по аліментам прийняти до провадження.

Уточнену позову заяву ОСОБА_1 залишити без розгляду.

Судове засідання по справі призначити о 09:10 год. 08.11.2021 року, викликавши сторони.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Житомирського Апеляційного суду в 15-денний строк.

Суддя Недашківська Л.А.

Копія згідно з оригіналом