233 № 233/3222/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2021 року Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Малінова О.С.,

за участю секретаря Жирової Л.М.,

прокурора Янюк Я.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Костянтинівка цивільну справу за позовом позовну заяву заступника керівника Костянтинівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету позову, Іллінівська сільська рада Костянтинівського району Донецької області, Управління Державної казначейської служби України у м. Костянтинівці Донецької області, про відшкодування шкоди,

В С Т А Н О В И В:

13 липня 2021 року до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області надійшов позов позовну заяву заступника керівника Костянтинівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету позову, Іллінівська сільська рада Костянтинівського району Донецької області, Управління Державної казначейської служби України у м. Костянтинівці Донецької області, про відшкодування шкоди. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив наступне. Вироком Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області у справі №233/2006/21 від 28 травня 2021 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінального проступку передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України за фактом незаконного зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло шкоду в розмірі 2949,50 гривень. Своїми умисними діями ОСОБА_1 порушив вимоги ст. 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства у внутрішніх водоймах України», затвердженого наказом державного комітету рибного господарства України № 19 від 25-02.1999 року, п.п.4, 12 ст. 11 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства», ст.27 Закону України «Про тваринний світ», в яких визначено, що забороняється лов риби з використанням промислових та інших знарядь лову, виготовлених з сітеснасних та інших матеріалів усіх видів і найменувань, способу спуску води з водоймищ, із застосуванням забороненого знаряддя лову, а також в порушення наказу Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області № 47 від 17.03.2021, яким передбачено встановлення заборони на лов (добування) водних біоресурсів у весняно - літній період природного відтворення (нересту) у 2021 році на території та акваторії водних об`єктів, розташованих в районі діяльності Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області у річках з 01.04.2021 по 21.05.2021, що заподіяло істотну шкоду водним біоресурсам. Внаслідок своїх протиправних дій ОСОБА_1 незаконно добув рибу в період нересту, а саме: карась сріблястий у кількості 10 шт., вартістю 17 грн. за штуку, загальною вартістю 170 грн., та раків річкових у кількості 109 шт., вартістю 25 грн. 50 коп. за штуку, загальною вартістю 2779 грн. 50 коп., а всього на загальну суму 2949 грн. 50 коп., які відноситься до водних живих ресурсів загальнодержавного значення, чим заподіяв істотну шкоду водним біоресурсам. Під час розгляду кримінального провадження питання про відшкодування ОСОБА_1 шкоди, завданої незаконним рибним та водним добувним промислом рибному господарству України, не вирішувалося. В добровільному порядку ОСОБА_1 шкоду не відшкодовано.

Вирок Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 28 травня 2021 року набрав законної сили 30 червня 2021 року.

Із змісту вказаного вироку суду встановлено, що під час досудового розслідування та судового розгляду вказаного кримінального провадження цивільний позов не пред`явлено. Шкода, заподіяна державі внаслідок вчинення кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, залишається невідшкодованою.

Тому просив стягнути з відповідача ОСОБА_1 шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу незаконним заняттям рибним та водним добувним промислом в сумі 2949,50 грн на користь держави.

Прокурор Янюк Я.Ю. у судовому засіданні позов підтримала, просила його задовольнити.

Представники позивача та третіх осіб у судове засідання не з`явились, надали суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримали.

Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, надав суду заяву у якій позовні вимоги визнав у повному обсязі та просив розглянути справу у його відсутності.

Дослідивши письмові докази, подані у даній цивільній справі, суд вважає, що позові вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги та заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для справи.

У відповідності до ст. 81 ЦПК України кожна із сторін зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Судом встановлено, що вироком Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області у справі №233/2006/21 від 28 травня 2021 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінального проступку передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України за фактом незаконного зайняття рибним добувним промислом.

Доведеними обставинами, викладеними в мотивувальній частині вироку, є те, що 06.04.2021 року у період часу з 18 години 00 хвилин до 21 години 00 хвилин, ОСОБА_2 , з використанням заборонених знарядь лову, а саме: рибацької сітки, розміром 10x1,5 м, з ячейкою 8x8 см, виготовленої з капронового волокна, та двох саморобних знарядь для лову раків: циліндричної форми, довжиною 44 см, діаметром 33 см, та пірамідальної форми, розміром 40x40 см, виготовлені зі сталевого каркасу та капронової сітки, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки у вигляді незаконного видобутку раків та риби, та бажаючі їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони та відтворення навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів, в період нересту, та не маючи належного законного дозволу на зайняття рибним добувним промислом, виданого компетентним органом, здійснив незаконний вилов раків та риби на ділянці місцевості, що розташована під автомобільним мостом на річці Бичок зі сторони с. Олександро - Калинове, автодороги Н-20 на ділянці Костянтинівка-Донецьк, за координатами GPS 48,4224241; 37,6780964, в 800 м від с. Олександро - Калинове Іллінівської ОТГ Краматорського району Донецької області, що на території регіонального ландшафтного парку «Клебан-Бик». Внаслідок своїх протиправних дій ОСОБА_2 незаконно добув рибу в період нересту, а саме: карась сріблястий у кількості 10 шт., вартістю 17 грн. за штуку, загальною вартістю 170 грн., та раків річкових у кількості 109 шт., вартістю 25 грн. 50 коп. за штуку, загальною вартістю 2779 грн. 50 коп., а всього на загальну суму 2949 грн. 50 коп., які відноситься до водних живих ресурсів загальнодержавного значення, чим заподіяв істотну шкоду водним біоресурсам.

Вищезазначені установлені судом обставини за положеннями ст. 82 ЦПК України щодо цивільно-правових наслідків дій особи, стосовно якої ухвалено вирок суду в кримінальному провадженні, беруться до уваги в межах вирішення позову по даній справі і зібраних по ній доказів в сукупності.

При винесені вироку Костянтинівським міськрайонним судом Донецької області 28.05.2021 року питання про відшкодування спричиненої шкоди вирішено не було.

За загальним правилом, встановленим ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Шкода, заподіяна державі внаслідок вчинення кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, залишається невідшкодованою.

При цьому, згідно до ч.7 ст.128 КПК України, особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до ч.2 ст.63 Закону України «Про тваринний світ» громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством.

Частиною 2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що громадяни зобов`язані, зокрема, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Згідно з ч.ч.2, 4, 5 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, зокрема, у самовільному спеціальному використанні природних ресурсів. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Згідно ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до статті 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Вказані норми підтверджують обов`язок ОСОБА_1 відшкодувати шкоду, завдану навколишньому природному середовищу внаслідок вчиненого кримінального правопорушення.

Згідно зі ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

Відповідно до ст. 57 Закону України «Про тваринний світ», ст. 21 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» державний контроль у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, за провадженням рибогосподарської діяльності здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства.

Статтею 28 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» міністерства, інші центральні органи виконавчої влади та їх територіальні органи звертаються до суду, якщо це необхідно для здійснення їхніх повноважень у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 5.3. Правил любительського і спортивного рибальства та Інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства, затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 року, органи рибоохорони, що здійснюють охорону, відтворення і державний контроль використання водних живих ресурсів, відповідно до законодавства, мають право, зокрема, подавати позови про відшкодування збитків і втрат, заподіяних підприємствами, установами, організаціями та громадянами внаслідок порушення законодавства з питань охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів.

Згідно з п. 6.16 Положення про органи рибоохорони Державного агентства рибного господарства України, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №26 від 19.01.2012 року, управління Державного агентства рибного господарства мають право самостійно та через органи прокуратури подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Згідно з п. п. 1, 7 Положення про Державне агентство рибного господарства України, затверджене постановою Кабінету Міністрів України № 895 від 30.09.2015 Державне агентство рибного господарства України (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, який реалізуєдержавну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства. Держрибагентство (орган рибоохорони) здійснює свої повноваження безпосередньо, а також через утворені в установленому порядкутериторіальні органи (органи рибоохорони).

Відповідно до вимог п.п. 2, 9 Положення про Державне агентство рибного господарства України, затверджене постановою Кабінету Міністрів України №895 від 30.09.2015, Держрибагентство у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства, видає накази організаційно-розпорядчого характеру, організовує та контролює їх виконання.

Органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних питаннях, що виникають у сфері охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів та регулювання рибальства на території Донецької області є Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області, яке виступає позивачем в суді, проте починаючи з 06.04.2021 та до цього часу із відповідною позовною заявою до суду не звернулося, будь- яких цивільно-правових заходів щодо стягнення з ОСОБА_1 матеріальної шкоди, заподіяної незаконним виловом риби не вживало, що підтверджується інформацією від 17.06.2021 №1-16-9/1049-21.

Така бездіяльність контролюючого органу призвела до порушення інтересів держави, адже з моменту вчинення кримінального правопорушення ( з 06.04.2021), та ухвалення вироку за результатом розгляду кримінального провадження (28.05.2021) шкода, яка завдана навколишньому природному середовищу, залишається невідшкодованою. Як результат, Управлінням Державного агентства рибного господарства у Донецькій області не вжито заходів щодо звернення до суду із позовною заявою з метою стягнення з відповідача коштів до відповідних бюджетів, які можуть бути залучені державою чи органами місцевого самоврядування для реалізації загальнодержавних та місцевих програм, у тому числі щодо охорони навколишнього природного середовища. Таким чином, існує необхідність застосування заходів представницького характеру Костянтинівською окружною прокуратурою Донецької області.

Статтею 131 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Частиною 3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

В сенсі наведених норм та викладених обставин суд приходить до висновку про обґрунтованість пред`явленого позову, а тому вважає необхідним стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь держави спричинену його діями шкоду у загальній сумі 2949,50 грн.

У відповідності до п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», позивачі у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях.

Тобто, з ОСОБА_1 необхідно також стягнути судовий збір у сумі 908,00 грн на користь спеціального фонду Державного бюджету України.

На підставі ст. 131-1 Конституції України, ст.ст.23, 24 Закону України «Про прокуратуру», ст.ст.3, 5, 40, 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст.20, 37, 52 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ст.ст.22, 1166, 1190 ЦК України, керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 133,141, 223, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги заступника керівника Костянтинівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету позову, Іллінівська сільська рада Костянтинівського району Донецької області, Управління Державної казначейської служби України у м. Костянтинівці Донецької області, про відшкодування шкоди - задовольнити у повному обсязі.

Стягнути з ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , шкоду заподіяну навколишньому природному середовищу незаконним заняттям рибним та водним добувним промислом в сумі 2949 ( дві тисячі сорок дев`ять гривень ) гривень 50 копійок на користь держави на рахунок, відкритий в Головному управлінні Державної казначейської служби України у Донецькій області (реквізити: отримувач Костянтинівська міська ТГ Донецьке ГУК/Костянтинів. МТГ/967785 Казначейство України UA01600 Інші надходження до фондів охорони навколишнього природного середовища).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 908 (дев`ятсот вісім) грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законно сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, повністю або частково до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або в разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст рішення виготовлено 19 жовтня 2021 року.

Суддя