"22" жовтня 2021 р. Справа № 363/4497/21
УХВАЛА

22 жовтня 2021 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Чірков Г.Є. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Димерської селищної ради Вишгородського району Київської області про визнання права на спадщину на нерухоме майно,

встановив:

пред`явлену позовну заяву слід залишити без руху, виходячи з такого.

Як убачається з позову та доданих до нього матеріалів, позовну заяву подано без дотримання вимог ст. 175 та ст. 177 ЦПК України.

Так, згідно вимог ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Статтею 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява, серед іншого, повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Згідно ч. 1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Як передбачено п.п. 4.9, 4.12, 4.18, 4.20 Розділу 10 Порядку вчинення нотаріальних дій, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України №296/5 від 22 лютого 2012 року, свідоцтво про право на спадщину видається на підставі заяви спадкоємців, які прийняли спадщину, після закінчення шести місяців з дня відкриття спадщини, а у випадках, передбачених частиною другою статті 1270, статтею 1276 Цивільного кодексу України, - не раніше зазначених у цих статтях строків.

Свідоцтво про право на спадщину видається на підставі заяви спадкоємців, які прийняли спадщину, після закінчення шести місяців з дня відкриття спадщини, а у випадках, передбачених частиною другою статті 1270, статтею 1276 Цивільного кодексу України, - не раніше зазначених у цих статтях строків.

Свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів.

Якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, нотаріус отримує інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно шляхом безпосереднього доступу до нього. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз`яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

Видача свідоцтва про право на спадщину на земельну ділянку нотаріусом проводиться також за умови отримання витягу з Державного земельного кадастру, у тому числі шляхом безпосереднього доступу до нього.

Главою 13 вказаного Порядку передбачено, що нотаріус відмовляє у вчиненні нотаріальної дії у випадках, передбачених Законом.

Нотаріуси не приймають для вчинення нотаріальних дій документи, якщо вони не відповідають вимогам, встановленим у статті 47 Закону, або містять відомості, передбачені частиною третьою статті 47 зазначеного Закону.

Нотаріус на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, зобов`язаний викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. У цих випадках нотаріус протягом трьох робочих днів виносить постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

У постанові про відмову зазначаються: дата винесення постанови; прізвище, ініціали нотаріуса, який виніс постанову, найменування та місцезнаходження державної нотаріальної контори або найменування нотаріального округу та адреса розташування робочого місця приватного нотаріуса; прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи, яка звернулася за вчиненням нотаріальної дії, місце її проживання або найменування і місцезнаходження юридичної особи; про вчинення якої нотаріальної дії просила особа, що звернулася до нотаріуса (короткий зміст прохання); причини відмови у вчиненні нотаріальної дії з посиланням на чинне законодавство; порядок і строки оскарження відмови з посиланням на норми цивільного процесуального законодавства.

Нотаріусу забороняється безпідставно відмовляти у вчиненні нотаріальної дії.

Згідно роз`яснень викладених в п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30 травня 2008 року, свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Зі змісту вказаних вимог законодавства вбачається, що у разі відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право власності на спадкове майно, спадкоємець вправі або оскаржити таку відмову в судовому порядку або, в разі обґрунтованості відмови у вчиненні нотаріальної дії, звернутися до суду за правилами позовного провадження із позовною заявою про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом чи заповітом.

У поданій заяві позивач просить видати йому в судовому порядку свідоцтво про право на спадщину та свідоцтво про право власності на спадщину та на нерухоме майно по спадщині ОСОБА_2 .

Разом з тим, вказані вимоги є недостатньо визначеними. Яке саме майно входить до складу спадщини після смерті ОСОБА_2 конкретно не зазначено.

У той же час видача свідоцтв про право на спадщину належить до компетенції нотаріуса та до повноважень суду не входить, який, в разі доведення обґрунтованості позову, може лише ухвалити рішення про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом чи заповітом.

Не містить подана ОСОБА_1 позовна заява й викладу обставин, якими той обґрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В чому конкретно полягає порушення прав позивача в позові не обґрунтовано, з яких причин та які саме технічні помилки виникли в документах, на які посилається позивач, не зазначено.

Відтак, позивачу належить усунути вказані недоліки позовної заяви, шляхом подання уточненої позовної заяви, яка б відповідача вимогам ст. 175 ЦПК України з викладом в ній обставин, якими він обґрунтовує порушення, невизнання або оспорення його прав з посиланням на докази, що їх підтверджують. Крім того позивачу належить привести у відповідність до чинного законодавства зміст висунутих ним позовних вимог, коли належним способом захисту в цій справі є висування позовних вимог про визнання за позивачем права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом чи заповітом.

Крім того, суд звертає увагу на те, що відповідно до вимог п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошові оцінці.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Також відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як передбачено вимогами ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру, передбачено справляння судового збору в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 908 грн.

За подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру, передбачено справляння судового збору в розмірі одного відсотоку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто не менше ніж 908 грн. і не більше ніж 11 350 грн.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, у разі приведення позивачем після усунення недоліків позовних вимог у відповідність до чинного законодавства та порушення питання про визнання за ним в порядку спадкування за законом чи заповітом права власності на спадкове майно після смерті його матері, в уточненій позовній заяві належить вказати ціну позову до щодо вимог майнового характеру про визнання права власності на спадкове майно та сплатити судовий збір у відповідності до викладених вище вимог Закону України «Про судовий збір».

Відтак відповідно до ст. 185 ЦПК України позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 185, 260 ЦПК України,

ухвалив:

позовну заяву залишити без руху.

Для усунення зазначених недоліків надати строк до 22 листопада 2021 року, але не пізніше 10 днів з дня отримання цієї ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя