Справа № 147/1095/21
Провадження № 2/147/499/21
УХВАЛА

про залишення позову без руху

03 листопада 2021 року смт.Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Вінницької області Натальчук О.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Тростянецька державна нотаріальна контора, про визнання правочину недійсним та продовження строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

25.10.2021 р. до Тростянецького районного суду Вінницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Тростянецька державна нотаріальна контора, про визнання правочину недійсним та продовження строку для прийняття спадщини.

До позовної заяви позивачем також було долучено клопотання про звільнення від сплати судового збору. Дане клопотання мотивоване тим, що майновий стан позивача не дозволяє сплатити повністю (навіть частково) судовий збір, скільки ОСОБА_1 є пенсіонером та отримує мінімальну пенсію. Також зазначила, що її річний дохід склав 30980,74 грн., 5 % з яких становить 1549,04 грн., що є значно меншим, ніж 1818,00 грн., що підлягає сплаті за подачу позову.

Посилаючись на ст.8 ЗУ «Про судовий збір» просила звільнити її сплати судового забору за позовом про визнання правочину недійсним та продовження строку для прийняття спадщини.

На виконання вимог ч.6 ст.187 ЦПК України, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звернувся до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

02.11.2021р. на адресу суду надійшла інформація від Тростянецької селищної ради від 28.10.20212 р. про зареєстроване місце проживання відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

Суд не пізніше наступного дня з дня отримання судом інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місця проживання (перебування) фізичної особи відповідача, повинен вирішити питання про відкриття провадження у справі (ч.1 ст.187 ЦПК України). При цьому, відкрити провадження у справі суд вправі зокрема за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2021рік» встановлено, що розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2021 року становить 2270,00грн.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем, розмір судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (тобто 908 грн.).

Згідно із ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У пункті 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з питань розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014р. (із змінами і доповненнями) зазначено, що якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Виходячи зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 , в ній об`єднано дві вимоги немайнового характеру, за кожну з яких сплачується судовий збір у розмірі 908,00грн., а тому відповідно до вимог закону позивачу необхідно здійснити оплату судового збору за подання даної позовної заяви у загальному розмірі 1816,00 грн.

У долученому до позовної заяви письмовому клопотанні, ОСОБА_1 просить суд звільнити її від сплати судового збору за подання позовної заяви, оскільки згідно відомостей пенсійного фонду остання мала дохід за рік у розмірі 30980,74 грн., 5 % з яких становить 1549,04 грн., що є значно меншим, ніж сума, що підлягає сплаті за подачу позову.

Дослідивши клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони.

Частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Нормами ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» передбачено право суду, а не обов`язок щодо звільнення, відстрочення, розстрочення або зменшення розміру сплати судового збору.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 29 постанови № 10 від 17.10.2014р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Тобто, підставою для звільнення від його сплати є такий, обумовлений виключними обставинами, майновий стан сторони, який об`єктивно унеможливлює сплату нею судового збору у відповідному розмірі.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26.07.2005, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26.07.2005, пункти 63-64).

У зв`язку з цим, при здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до ЦПК України, Закону України від 08.07.2011№ 3674-VI «Про судовий збір, а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Тобто, підставою для звільнення від сплати судового збору є такий, обумовлений виключними обставинами, майновий стан сторони, який об`єктивно унеможливлює сплату нею судового збору у відповідному розмірі.

З долученої до клопотання довідки Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області від 13.09.2021 р. №836/0200-0220-14 вбачається, що ОСОБА_1 отримала дохід з липня 2020 року по червень 2021 року в розмірі 30980,74 грн.

Згідно відомостей з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, за період з 3 кварталу 2020 року по 2 квартал 2021 р. доходи у ОСОБА_1 відсутні.

Водночас, суд зазначає, що вищезазначені відомості не можуть свідчити про те, що позивач не має інших джерел для існування та забезпечення своїх потреб зокрема для сплати судового збору (вклади, нерухоме та рухоме майно, з якого отримується дохід, компенсації, сукупний дохід родини, тощо).

Окрім того, звертаю увагу на те, що з позовом до суду ОСОБА_1 звернулася 25.10.2021 р., а в довідці пенсійного фонду не відображені дані про дохід позивачки за липень-вересень 2021 року. Аналогічна інформація також не відображена в Державному реєстрі фізичних осіб платників податків, тобто відсутня інформація про дохід за 3 квартал поточного року.

Згідно з ч.3 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Всупереч наведеним правовим нормам заявником в поданому клопотанні не наведено посилання на належні та допустимі докази, а також не додано доказів на підтвердження скрутного матеріального стану, що перешкоджає їй виконати вимоги законодавства щодо оплати поданого позову судовим збором у розмірі 1816,00грн.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

З врахуванням предмету позовних вимог, наведені позивачем доводи не дають достатніх підстав для звільнення її від сплати судового збору за подання позову, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(про право на справедливий суд), оскільки не перешкоджає вказаній особі у доступі до суду і не ускладнює його таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права. Судовий збір, його об`єкти та ставки, підстави і порядок сплати, а також умови звільнення від сплати встановлені законом, тобто справляння судового збору переслідує законну мету.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 року зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

При цьому, суд бере до уваги, що звільнення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду.

Надані позивачем докази не дають підстав дійти висновку про можливість звільнення від сплати судового збору, а тому у задоволенні клопотання необхідно відмовити.

Виходячи з наведеного, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1816,00 грн., надавши суду оригінал платіжного документа.

Реквізити для оплати судового збору: Отримувач коштів - ГУК у Вінницькій області/Тростянець/22030101, Код отримувача: (код за ЄДРПОУ) 37979858, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача: UA0002844, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, Найменування коду класифікації доходів бюджету: Судовий збір (ДСА України, 050).

Окрім того, в порушення вимог п.6 ч.3 ст. 175 ЦПК України, ОСОБА_1 не зазначено відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Згідно п.8 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

У поданому позові дана інформація відсутня.

Також, в порушення п.9 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позивачами не надано попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин подана позовна заява підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

постановив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Тростянецька державна нотаріальна контора, про визнання правочину недійсним та продовження строку для прийняття спадщини залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення указаних в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві не пізніше п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає (за виключенням вимог щодо сплати судового збору).

Суддя О.А. Натальчук