УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 листопада 2021 року суддя Іллічівського районного суду м.Маріуполя Донецької області Литвиненко Н.В., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3, директора Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську Богданова Романа Ігоровича про відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

29 жовтня 2021 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом.

Дослідивши позовну заяву та додані документи, вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху, з огляду на таке.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Із матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_1 просить стягнути на його користь моральну шкоду з відповідачів, зазначаючи ціну позову 999 квадрильйонів фунтів стерлінгів.

Прохальна частина має особливо важливе значення при розгляді справи з огляду на застосування принципу диспозитивності розгляду, оскільки є тією формою захисту, яку просить позивач у суду, тому вона має бути чітко та конкретизовано сформульовано, уникаючи загальних тез.

Однак, в прохальній частині позовної заяви позивач не просить стягнути з відповідачів конкретну суму грошових коштів, що не узгоджується із заявленою ціною позову.

Крім того, положеннями ДСТУ 4163-2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів», затверджені вимоги до оформлювання документів, що направляються до державних органів, в тому числі і до суду.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Безумовною вимогою до усіх документів є їх чіткість та читабельність, а на всі процесуальні звернення осіб, що адресовані суду, також поширюються вимоги щодо обов`язкового дотримання ними загальних правил ділової мови.

Однак, у порушення загальних правил ділової мови, позовна заява ОСОБА_1 містить чисельні закреслення, виправлення, пропуски тексту на аркуші, переривання тексту, що є неприпустимим при складанні такого документу як позовна заява, навіть якщо вона й викладена власноруч. Тому заявникові треба врахувати вказані зауваження та оформити позовну заяву діловою мовою з усуненням вказаних недоліків в її тексті.

Крім того, відповідно до п.1 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується.

Згідно з ч.1 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати.

Як зазначено у п.11 Постанови Пленуму ВССУ "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" від 17.10.2014 року № 10, порядок сплати судового збору за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, у випадках та на умовах, встановлених законом (частина третя статті 533 ЦК), передбачено в абзаці 2 частини першої статті 6 Закону № 3674-VI. У цьому випадку ціна позову визначається як в іноземній валюті, так і в національній валюті України відповідно до офіційного курсу, встановленого Національним банком України на день подання позову. Виходячи саме з такої ціни позову (в національній валюті), визначається розмір судового збору, що підлягає сплаті. Однак якщо день подання позову не співпадає з днем сплати судового збору (збір сплачено раніше), то останній визначається з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України саме на день сплати, а не на день подання позову.

Касаційний цивільний суд у складі Верховного суду у своїй постанові від 28 листопада 2018 року у справі № 761/11472/15-ц дійшов до висновку, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди, яка визначена у грошовому вимірі, є майновою вимогою.

Оскільки позивачем ОСОБА_1 заявлено позовну вимогу майнового характеру, позивачеві необхідно зазначити ціну позову в національній валюті відповідно до офіційного курсу фунтів стерлінгів до української гривні на день подачі позову до суду.

Зазначення позивачем ціни позову в іноземній валюті, а саме в фунтах стерлінгів, а не в національній валюті відповідно до офіційного курсу фунтів стерлінгів до української гривні на день подачі позову до суду, перешкоджає встановити розмір судового збору, який підлягає до сплати позивачем за позовну вимогу майнового характеру, ставка якої для фізичних осіб становить 1 відсоток ціни позову.

В позовній заяві позивач ОСОБА_1 просить звільнити його від сплати судового збору, посилаючись на неотримання ним доходів, що відповідно до вимог ст.136 ЦПК України є підставою для звільнення судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

При зверненні до суду з вимогою про відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору, особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження обставин, які слугують підставами, передбаченими чинним законодавством, для задоволення такого роду клопотань. Водночас відсутність таких доказів чи їх неналежність є підставою для відмови в задоволенні заяви про відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору.

Єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями ст. 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Позивачем надано відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 3 кварталу 2020 року по 1 квартал 2021 року, довідку Департаменту соціального захисту населення Маріупольської міської ради від 10.03.2021 року про неотримання допомоги без зазначення будь-яких періодів.

Оскільки з наданих ОСОБА_1 відомостей неможливо встановити чи дійсно у позивача відсутні доходи за станом на момент звернення до суду із цією заявою, а саме на 29.10.2021 року, а з часу отримання позивачем даних про доходи пройшло понад шість місяців та вони втратили свою актуальність на час постановлення цієї ухвали, приходжу до висновку про відмову у задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору за подання даної позовної заяви.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з абзацом 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» з 1 січня 2021 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2270 гривні.

Виходячи з наведених положень, позивачу необхідно сплатити судовий збір за звернення із вказаною позовною вимогою у розмірі 1% від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908 гривень), та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (11350 гривень).

Судовий збір при подачі позову до Іллічівського районного суду м. Маріуполя Донецької області сплачуються на наступні реквізити: Отримувач коштів - Донецьке ГУК/Кальм. р-н Мар./22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37967785; Банк отримувача - Казначейство України(ел. адм. подат.); Номер рахунку (IBAN) UA0005719; Код класифікації доходів бюджету - 22030101; Найменування коду класифікації доходів бюджету Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050); Приклад заповнення графи "Призначення платежу": Судовий збір, за позовом ОСОБА_2 , Іллічівський районний суд м.Маріуполя.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При таких обставинах позовна заява підлягає залишенню без руху та позивачу необхідно надати строк для усунення вказаних недоліків, а саме приведення позовної заяви у відповідність до вимог закону та сплатити судовий збір з урахуванням вимог та роз`яснень, викладених в ухвалі.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3, директора територіального управління Державного бюро розслідувань України в Донецькій області Богданова Романа Ігоровича про стягнення моральної шкоди залишити без руху.

Надати позивачу для усунення недоліків десятиденний строк з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог цієї ухвали у зазначений термін, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Н. В. Литвиненко