справа № 631/411/20
провадження № 2-п/631/15/21
У Х В А Л А

про залишення заяви про перегляд заочного рішення без руху

12 листопада 2021 року селище міського типу Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі судді Трояновської Т. М. розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Нововодолазького районного суду Харківської області від 29 січня 2021 року у справі з єдиним унікальним № 631/411/20 за позовом Міжрегіонального центру гуманітарного розмінування та швидкого реагування Державної служби України з надзвичайних ситуацій до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку звернувся до Нововодолазького районного суду Харківської області з заявою про перегляд заочного рішення Нововодолазького районного суду Харківської області від 29 січня 2021 року у справі з єдиним унікальним № 631/411/20 за позовом Міжрегіонального центру гуманітарного розмінування та швидкого реагування Державної служби України з надзвичайних ситуацій до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням. Вказану заяву відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду та Контрольного журналу судових справ і матеріалів, переданих для розгляду судді, було передано головуючому судді Трояновській Т. М. під особистий короткий розпис 08 листопада 2021 року, узв`язку із перебуванням у період з 25 жовтня 2021 року по 05 листопада 2021 року включно у щорічній відпустці відповідно до наказу № 02-06/58 від 08 жовтня 2021 року.

В обґрунтування вказаної заяви відповідач вказав, що розгляд справи відбувся без залучення інших осіб, права яких заочним рішенням Нововодолазького районного суду Харківської області від 29 січня 2021 року можуть бути порушеними. Вказаними особами є члени сім`ї ОСОБА_1 , які є іншими користувачами житлового приміщення, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . При цьому, у користуванні відповідача у справі перебуває житлова площа 10.8 кв.м., усі інші приміщення, перебувають у користуванні інших осіб, що встановлено рішенням Нововодолазького районного суду Харківської області від 01 квітня 2008 року.

Положеннями статті 284 Цивільного процесуального кодексу України регламентовано, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Зі змісту наведеної норми права випливає, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення спору.

В контексті даної статті наявність однієї з підстав, зазначених у частині 1 статті 288 Цивільного процесуального кодексу України, не спричиняє автоматичного скасування заочного рішення. Лише у своєї сукупності названі обставини спричиняють скасування заочного рішення. Наявність лише однієї з них не приносить відповідачеві позитивного результату, внаслідок чого він зберігає можливість оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цмвільним процесуальним кодексом України.

Вирішуючи питання щодо можливості призначення заяви про перегляд заочного рішення у справі до судового розгляду, проаналізувавши фактичні обставини заяви, характер спірних правовідносин та предмет захисту, з`ясовано, що заяву про скасування заочного рішення подано відповідачем без додержання деяких вимог, викладених у статті 285 Цивільного процесуального кодексу України.

Так, статтею 285 Цивільного процесуального кодексу України імперативно визначено вимоги до форми і змісту заяви про перегляд заочного рішення, обов`язок дотримання яких покладається на відповідача.

Відповідно до частини 2 статті 285 Цивільного процесуального кодексу України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено:

1) найменування суду, який ухвалив заочне рішення;

2) ім`я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобів зв`язку;

3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це;

4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача;

5) клопотання про перегляд заочного рішення;

6) перелік доданих до заяви матеріалів.

Перевіривши форму та зміст заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення судом встановлено, що у вищевказаній заяві в порушення вимог пункту 3 частини 2 статті 285 Цивільного процесуального кодексу України не зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це.

Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Крім того, на виконання вимог пункту 4 частини 2 статті 285 Цивільного процесуального кодексу України, зазначає посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

У якості вказаних доказів, відповідачем зазначено рішення Нововодолазького районного суду Харківської області від 01 квітня 2008 року. У той же час, вказаний судовий акт не дає можливості його дослідження у відкритому судовому засідання через вади якості, що унеможливлює достеменно відтворити зміст та обсяг задоволених позовних вимог, підстави та предмет спору тощо.

Більш того, згідно з частиною 4 статті 285 Цивільного процесуального кодексу України до заяви про перегляд заочного рішення додаються її копії за кількістю учасників справи та копії всіх доданих до неї матеріалів.

У той же час, вказане у якості додатку до заяви про скасування заочного рішення ОСОБА_1 саме заочне рішення Нововодолазького районного суду Харківської області від 29 січня 2021 року відсутнє, про що працівниками апарату суду був складений Акт про втрату документів або перепідшивання справи, відсутність вкладень або порушень цілісності, пошкодження конверта (паковання) від 01 листопада 2021 року.

Відповідно до частини 8 статті 285 Цивільного процесуального кодексу України до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Статтею 185 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що в разі подання позовної заяви без додержання вимог до її форми та змісту, суддя протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що перелічені недоліки заяви унеможливлюють вирішення питання про прийнятність заяви про перегляд заочного рішення та подальший розгляд справи й ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Згідно зі статтею 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до Цивільного процесуального кодексу України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності (стаття 13 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Конституційний Суд України у рішенні № 9-зп від 25 грудня 1997 року офіційно розтлумачив цю норму та зазначив, що частину першу статті 55 Конституції України треба розуміти так, що кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку. Суд не може відмовити у правосудді, якщо громадянин України, іноземець, особа без громадянства вважають, що їх права і свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод. Відмова суду у прийнятті позовних та інших заяв, скарг, оформлених відповідно до чинного законодавства, є порушенням права на судовий захист, яке згідно зі статтею 64 Конституції України не може бути обмежене.

Положеннями частини 4 статті 10 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до статті 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини Суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» та від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України», право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб те ресурсів суспільства та окремих осіб. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальної заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Отже, доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений, зокрема, Цивільним процесуальним кодексом України.

Як вже зазначалося вище, вимоги щодо вимоги до форми і змісту заяви про перегляд заочного рішення визначені статтею 285 Цивільного процесуального України.

При цьому, якщо подана заява про перегляд заочного рішення не відповідає таким вимогам, у статті 285 Цивільного процесуального кодексу України законодавець передбачив механізм залишення заяви без руху задля забезпечення відповідачу можливості у встановлений судом строк усунути недоліки заяви, що забезпечує можливість вважати її такою, що подана у день її первинного подання та прийняття її судом до розгляду.

Залишення заяви про перегляд заочного рішення без руху це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення відповідачем недоліків заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Цивільним процесуальним кодексом України.

В даному випадку, подана заява про перегляд заочного рішення не відповідає вимогам, що викладені у пунктах 3, 4 частини 2, частини 4 статті 285 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з чим підлягає залишенню без руху відповідно до статті 185 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до частини 8 статті 285 Цивільного процесуального кодексу України суддя, до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (частина 2 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України).

З урахуванням наведеного, суддя дійшов висновку про те, що за таких обставин, заяву ОСОБА_1 про скасування заочного рішення, необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення копії даної ухвали.

Запропонувати заявнику подати до суду заяву, складену в новій редакції, з урахуванням роз`яснень викладених в мотивувальній частині ухвали, а саме: зазначити обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; навести посилання на конкретні докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача та надати відповідні докази, у тому числі тих, що не вистачає, у належній якості.

Крім того, слід за необхідне попередити заявника, що в разі не усунення порушень закону, допущених при подачі заяви про скасування заочного рішення до встановленого законом строку, заява буде вважатися не поданою та повернута відповідачу.

На підставі викладеного, керуючись статтями 10, 14, 175, 177, частиною 1 статті 185, статтями 258 261, 285, 288, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Нововодолазького районного суду Харківської області від 29 січня 2021 року у справі з єдиним унікальним № 631/411/20 за позовом Міжрегіонального центру гуманітарного розмінування та швидкого реагування Державної служби України з надзвичайних ситуацій до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням залишити без руху.

Повідомити заявника про необхідність усунення зазначених недоліків протягом п`яти днів з дня вручення копії ухвали про заяви про скасування заочного рішення без руху.

Роз`яснити заявнику, що якщо відповідач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені у пунктах 3, 4 частини 2, частини 4 статті 285 Цивільного процесуального кодексу України, заява про перегляд заочного рішення вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо заявник не усуне недоліки заяви про перегляд заочного рішення у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається відповідачу.

Повернення заяви про скасування заочного рішення не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Копію ухвали надіслати відповідачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її постановлення.

Суддя: Т. М. Трояновська