Справа № 303/2638/21
номер рядка стат. звіту 59
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

22 жовтня 2021 року м.Мукачево

МУКАЧІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ

в особі: головуючої судді Монич В.О.

за участю секретаря судових засідань Рега В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Мукачево в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , інтереси якої представляє ОСОБА_2 до Мукачівської міської ради, третя особа: ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 , інтереси якої представляє ОСОБА_2 , звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовні вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачки ОСОБА_4 , яка постійно проживала за адресою: АДРЕСА_1 . На випадок своєї смерті ОСОБА_4 1 квітня 2015 року залишила заповіт на ім`я позивача та ОСОБА_3 (брату позивача). Однак про існування заповіту позивач дізналася нещодавно, коли прибирала в будинку, потім тривалий час перебувала вдома на самоізоляції та хворіла на КОВІД-19, який перенесла із важкими наслідками для свого здоров`я. Після цього, позивач звернулася до нотаріальної контори із заявою щодо оформлення спадкових прав, але отримала відмову через сплив строку звернення з такою.

Позивач та її представник у судове засідання не з`явилися, представник позивача подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить суд позов задоволити.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги залишає на розсуд суду.

Третя особа ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся через опублікування у мережі Інтернет за веб-адресою: mkm.zk.court.gov.ua. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з цим, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе провести розгляд справи по суті без фіксування судового процесу.

У відповідності до приписів частини четвертої ст. 206 Цивільного процесуального кодексу України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Роз`яснюючи положення процесуального закону, які визначають дії суду при визнанні позову відповідачем Пленум Верховного Суду України в абзаці третьому пункту 24 постанови від 12.06.2009 р. №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначив, що у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд робить наступні висновки.

Відповідно до ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу і способом цього права може бути визнання права.

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст.1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 від 29.07.2020 року, актовий запис № 708, а.с.10).

За життя ОСОБА_4 01.04.2015 року залишила заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Мукачівського міського нотаріального округу Русінко З.П., зареєстрований в реєстрі № 568, яким заповіла все своє майно сину ОСОБА_3 та доньці ОСОБА_1 (а.с.13).

Позивач зверталася до державного нотаріуса Мукачівської міської нотаріальної контори із заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину, однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки ОСОБА_1 у встановлений законом строк своєчасно не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини (а.с.21).

Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається із положень ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Позивач у своїй заяві зазначає, що не проживала зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та про існування заповіту їй стало відомо лише після спливу шестимісячного строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

В матеріалах справи відсутні дані щодо вчинення дій для повідомлення позивача про відкриття спадщини, здійснення виклику позивача як спадкоємця за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, що свідчило б про належне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця.

Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Вищенаведене узгоджується з правовою позицією, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017року у справі № 6-496цс17

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.60 ЦПК України докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про визнання причин пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, оскільки про існування заповіту позивач дізналася лише в грудні 2019 року, тривалий час хворіла, що підтверджується виписками з амбулаторної карти (а.с.13-16) та вважає необхідним визначити позивачу додатковий строк достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини, а саме тривалістю два календарних місяці.

Керуючись ст.ст. 258, 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, ст.ст. 1265, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 задоволити повністю.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, що відкрилася після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю 3 (три) місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Представник позивача ОСОБА_2 , АДРЕСА_3 .

Відповідач: Мукачівська міська рада, м.Мукачево, пл..Духновича,2.

Третя особа: ОСОБА_3 , АДРЕСА_1 .

Головуюча В.О.Монич