Єдиний унікальний номер: 379/512/21
Провадження № 2/379/464/21
УХВАЛА

про залишення уточненої позовної заяви без розгляду

15 вересня 2021 рокум.Тараща

Таращанський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Музиченко О. О.,

за участю:

секретаря судового засідання Бакал О.А.,

позивачки ОСОБА_1 ,

представника позивача адвоката Кочина С.С.,

представника відповідача - адвоката Губара А.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 3 заяву про усунення недоліків та уточнену позовну заяву про розірвання договору оренди землі ОСОБА_1 ,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Таращанського районного суду Київської області перебуває справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ТОВ «Агросленд» про розірвання договору оренди землі.

Ухвалою суду від 14.06.2021 було постановлено проводити розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 07.07.2021, встановлено сторонам строки для подання відзиву, відповіді на відзив і заперечень /а.с.32-33/.

01.07.2021 судом отримано відзив ТОВ «Агросленд» на позовну заяву /а.с. 38-45/.

07.07.2021 судом будо проведено підготовче засідання у справі, в якому приймали участь позивачка ОСОБА_1 та її представник адвокат Кочин С.С., які заявили про те, що не вбачають підстав для відкладення підготовчого засідання, заявлений позов з наведених ними предмету і підстав підтримали /а.с.49, 50/.

Ухвалою суду від 07.07.2021 підготовче провадження у справі було закрито; призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 28.07.2021 /а.с.52-53/.

22.07.2021 до суду від позивачки ОСОБА_1 надійшли заява про усунення недоліків із уточненою позовною заявою про розірвання договору оренди землі, а також відповідь на відзив на позовну заяву /а.с. 71-80/.

В заяві про усунення недоліків позивачка зазначає про те, що в ході підготовчого засідання у справі нею було виявлено недоліки у змісті її позовної заяви, а саме неправильне тлумачення нею норми права. У зв`язку із цим, а також у зв`язку із виявленням нових фактів, які підтверджують неправомірність дій ТОВ «Агросленд» та є підставами для розірвання Договору оренди землі, вважає за необхідне усунути вищезазначені недоліки шляхом надання суду уточненої позовної заяви.

В судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 та її представник адвокат Кочин С.С. заяву про усунення недоліків позову підтримали та просили прийняти до розгляду поданий ними уточнений позов.

Представник відповідача адвокат Губар А.Л. при вирішенні даного питання покладався на розсуд суду.

Суд, вирішуючи питання щодо прийняття уточненої позовної заяви, виходить із наступного.

Згідно частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Верховний Суд у постанові від 14 липня 2021 року по справі № 161/2823/19 (провадження № 61-6515св20) висловився щодо поняття предмету та підстави позову, як основних елементів, які визначають сутність будь-якого позову і зауважив, що реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 4 ЦПК України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.

Позов - це звернена через суд до відповідача матеріально-правова вимога про поновлення порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу, який здійснюється в певній, визначеній законом процесуальній формі.

Основними елементами, що визначають сутність будь-якого позову (індивідуалізуючі ознаки позову) являються предмет і підстава.

Предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить постановити судове рішення. Вона опосередковується спірними правовідносинами - суб`єктивним правом і обов`язком відповідача.

Підставу позову складають обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки.

Фактична підстава позову - це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача.

Правова підстава позову - це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога.

Звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Водночас, процесуальним законом не передбачено право позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог, або заявлення «додаткових» позовних вимог і т.д.

В разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань), суд виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета спору або підстав позову.

Відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 03.08.2020 у справі № 911/2139/19.

Зі змісту уточненої позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що позивачкою фактично змінено підстави заявленого нею позову, оскільки в уточненому позові вона, крім посилання як на підставу розірвання договору оренди землі - на перехід права власності на земельну ділянку у зв`язку зі спадкуванням, вона додатково посилається ще на одну підставу для розірвання договору - на незаконну зміну відповідачем цільового призначення земельної ділянки.

Частиною 3 статті 49 ЦПК України передбачено право позивача до закінчення підготовчого засідання змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

З матеріалів справи вбачається, що всупереч вимог ч. 3 ст. 49 ЦПК України, заява про усунення недоліків разом із уточненою позовною заявою подана позивачкою до суду 22.07.2021 через значний проміжок часу після закриття підготовчого засідання та призначення справи до судового розгляду по суті, що відбулось 07.07.2021.

З цього суд висновує, що позивачкою після закриття підготовчого провадження, у якому вона і її представник приймали участь та не заявляли жодних заяв, фактично подано позовну заяву зі зміненими підставами позову, - з порушенням строків, передбачених положенням ч.3 ст. 49 ЦПК України.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом, що передбачено ст.120 ЦПК України.

Згідно статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.3 ст. 2 ЦПК України однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч.1 ст. 44 ЦПК України).

Положеннями частини 4 статті 44 ЦПК України на суд покладено обов`язок запобігати зловживанню процесуальними правами.

З наведенного суд приходить до висновку про необхідність залишення без розгляду уточненої позовної заяви позивачки ОСОБА_1 , оскільки така заява подана після закінчення процесуальних строків, визначених ч.3 ст. 49 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 1,2,4, 43, 44, 49, 126, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Уточнену позовну заяву ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Агросленд» про розірвання договору оренди землі залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Відповідно до п.п. 15.5 п.15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя Таращанського районного суду Київської області О. О. Музиченко