Провадження №: 2/755/7314/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"24" вересня 2021 р. Суддя Дніпровського районного суду м. Києва САВЛУК Т.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання правочину недійсним та застосування наслідків недійсності правочину,-

в с т а н о в и в:

14 вересня 2021 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання правочину недійсним та застосування наслідків недійсності правочину та 16 вересня 2021 року вказану позовну заяву, у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, було передано в провадження судді Савлук Т.В.

20 вересня 2021 року вказана цивільна справа була передана судді Савлук Т.В. відповідно до контрольного журналу судових справ і матеріалів, переданих для розгляду судді.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. (ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України)

Так, відповідно до ч. 1 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до прохальної частини позовної заяви, ОСОБА_1 пред`явив позов до ОСОБА_2 з вимогами: «Визнати недійсним з моменту укладення Договір про поділ спільного сумісного майна подружжя від 29 травня 2020 року посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чижиковим О.О. та зареєстрований в реєстрі нотаріальних дій за № 10922.

Визнати недійсним з моменту укладення Договору про внесення змін до договору про поділ спільного сумісного майна подружжя від 29 травня 2020 року посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чижиковим О.О. та зареєстрований в реєстрі нотаріальних дій за № 10922, від 14 серпня 2020 року посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чижиковим О.О. та зареєстрований в реєстрі №14686.

Застосувати наслідки недійсності правочину, а саме: Визнати квартиру АДРЕСА_1 , спільною власністю подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Зобов`язати ОСОБА_2 повернути ОСОБА_1 оригінал попереднього договору купівлі-продажу нежитлового приміщення від 09 липня 2019 року укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Крістал Ессет Менеджмент» та ОСОБА_1 , посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Драною Н.М. та зареєстровано в реєстрі за № 1477.

Зобов`язати ОСОБА_2 повернути ОСОБА_1 оригінал попереднього договору купівлі-продажу нежитлового приміщення від 09 липня 2019 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Крістал Ессет Менеджмент» та ОСОБА_1 посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Драною Н.М. та зареєстровано в реєстрі за № 1478.

Зобов`язати ОСОБА_2 повернути ОСОБА_1 оригінал попереднього договору купівлі-продажу нежитлового приміщення від 09 липня 2019 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Крістал Ессет Менеджмент» та ОСОБА_1 посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Драною Н.М. та зареєстровано в реєстрі за № 1479.

Зобов`язати ОСОБА_2 повернути ОСОБА_1 оригінал попереднього договору купівлі-продажу нежитлового приміщення від 09 липня 2019 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Крістал Ессет Менеджмент» та ОСОБА_1 посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Драною Н.М. та зареєстровано в реєстрі за № 1480.

Зобов`язати ОСОБА_2 повернути ОСОБА_1 оригінал попереднього договору купівлі-продажу нежитлового приміщення від 09 липня 2019 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Крістал Ессет Менеджмент» та ОСОБА_1 посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Драною Н.М. та зареєстровано в реєстрі за № 1481.

Зобов`язати ОСОБА_2 повернути ОСОБА_1 оригінал попереднього договору купівлі-продажу нежитлового приміщення від 09 липня 2019 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Крістал Ессет Менеджмент» та ОСОБА_1 посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Драною Н.М. та зареєстровано в реєстрі за № 1482.

Зобов`язати ОСОБА_2 повернути ОСОБА_1 оригінал попереднього договору купівлі-продажу нежитлового приміщення від 09 липня 2019 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Крістал Ессет Менеджмент» та ОСОБА_1 посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Драною Н.М. та зареєстровано в реєстрі за № 1483.

Зобов`язати ОСОБА_2 повернути ОСОБА_1 оригінал попереднього договору купівлі-продажу нежитлового приміщення від 09 липня 2019 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Крістал Ессет Менеджмент» та ОСОБА_1 посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Драною Н.М. та зареєстровано в реєстрі за № 1484»

Відповідно до ч. 4, 5 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єктів та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, регулюються положеннями Закону України «Про судовий збір».

Судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір входить до складу судових витрат.

Судові витрати - це передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з розглядом справи та вирішенням, а у випадках звільнення від сплати цих осіб - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908,00 грн.)

Згідно положень ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як роз`яснено у п. 31 Постанови Пленуму Верховного Суду України, про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсним, від 06 листопада 2009 року №9, у справах про визнання правочинів недійсним без застосування наслідків недійсності, судовий збір сплачується як із немайнового спору. У справах про застосування наслідків недійсного (нікчемного) правочину судовий збір сплачується залежно від вартості відшкодування майна, щодо якого заявляються вимоги. У справах про визнання правочину недійсним із застосуванням наслідків недійсності, судовий збір сплачується відповідно до пункту 10 частини першої статті 80 Цивільного процесуального кодексу України (1618-15) за загальною сумою всіх вимог.

Відповідно до предмету позову позивачем пред`явлено одинадцять окремих вимог немайнового характеру, що зумовлює сплату судового збору за кожну позовну вимогу в розмірі 908,00 грн.

При зверненні до суду, позивачем ОСОБА_1 надано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 908,00 гривень, що не може слугувати належним доказом сплати судового збору, та зумовлює вирішення питання про надання позивачу строку для усунення недоліків для надання доказів сплати судового збору додатково.

Отже, на виконання ухвали суду, позивач має надати суду оригінал платіжного документа про доплату судового збору за десять вимог немайнового характеру в розмірі 9 080,00 грн.

Додатково роз`яснюю, що при зверненні з позовом до Дніпровського районного суду міста Києва судовий збір сплачується за наступними реквізитами: отримувач коштів: УК у Дніпровському районі м. Києва, Код отримувача (код ЄДРПОУ): 38012871, банк отримувача Державне Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0026005 , код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Недотримання обов`язкових вимог до змісту позову є перешкодою до відкриття провадження у справі.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків позову не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч.1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суд приходить до висновку, про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху та надати строк позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки позовна заява не відповідає вимогам процесуального закону.

На підставі викладеного та керуючись статями 4, 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,-

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання правочину недійсним та застосування наслідків недійсності правочину, - залишити без руху.

Надати можливість позивачу виправити недоліки в строк не більше ніж десять днів з дня отримання позивачем ухвали, про що у вказаний термін надати суду документальні підтвердження.

Попереджаю, що у разі невиконання вимог суду щодо усунення вказаних недоліків, Ваша заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню.

С у д д я: