14.09.2021 Справа № 363/872/21
14 вересня 2021 року Вишгородський районний суд Київської області в складі: головуючого судді Свєтушкіної Д.А., за участі секретаря Михальчук І.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вишгород в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
До Вишгородського районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що з 17.04.2015 року вона з відповідачем перебувають у шлюбі, який зареєстровано Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції у м. Києві, про що складено актовий запис № 456. У шлюбі народились діти: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Сімейне життя між ними не склалося, та шлюбно-сімейні відносини фактично припинено. Вважаючи збереження сім`ї неможливим, позивач просить шлюб розірвати.
Ухвалою суду від 29 березня 2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено судове засідання.
16 червня 2021 року приймаючи до уваги позицію відповідача судом надано сторонам строк на примирення терміном 2 місяці.
Ухвалою суду від 16 серпня 2021 року провадження у справі відновлено.
В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, до суду від позивача та представника позивача адвоката Ратушної О.В. надійшли заяви про розгляд справи без їх участі, у яких заявлені вимоги підтримують у повному обсязі та просять їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечують. У своєму клопотанні ОСОБА_1 також зазначає, що примирення між нею та відповідачем неможливе, тому наполягає на розірванні шлюбу.
Відповідач у судове засідання не з`явився про місце, час та дату розгляду справи був повідомлений належним чином, заяви про розгляд справи за його відсутністю до суду не надходило, правом на подання до суду відзиву не скористався, а тому суд, відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, вважає можливим вирішити справу на підставі наявних доказів без участі відповідача.
У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного.
Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу, та під час його розірвання.
Відповідно до частин 3 та 4 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Частиною 2 статті 104 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання.
За змістом ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного із них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
В судовому засіданні встановлено, 17 квітня 2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції у м.Києві, зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про що складено актовий запис № 456. Шлюб укладений між ними на даний час носить формальний характер, оскільки сторони фактично припинили сімейно-шлюбні відносини, не ведуть спільного господарства і не мають спільного бюджету, примирення між ними стало неможливим, про що свідчить заява позивача.
Крім того, з боку відповідача суду не надано жодного доказу який би спростовував доводи зазначені позивачем у позовній заяві.
За таких обставин суд вважає, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін, а тому відповідно до ст. 112 СК України шлюб між сторонами необхідно розірвати.
Статтею 113 СК України визначено, що особа, яка змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
З огляду на те, що в позовній заяві відповідачка просить залишити їй шлюбне прізвище, у рішенні суду має бути зазначено про вибір позивачки прізвища після розірвання шлюбу.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд присуджує стягнути з відповідача на користь держави судовий збір у розмірі 908,00 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 104, 105, 110-113 СК України, ст. ст. 141-142, 223, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 17 квітня 2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції у м.Києві, актовий запис № 456 розірвати.
Залишити ОСОБА_1 шлюбне прізвище « ОСОБА_5 ».
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 908 (дев`ятсот вісім) грн. 00 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Вишгородського районного суду Київської області.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення через Вишгородський районний суд Київської області.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .
Суддя Д.А.Свєтушкіна