Єдиний унікальний номер 237/170/13-ц
Номер провадження 22-з/804/107/21
УХВАЛА

27 вересня 2021 року м. Бахмут

Суддя Донецького апеляційного суду Мірута О.А., в приміщенні суду, розглянувши заяву ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення апеляційного суду Донецької області від 17 березня 2014 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Курахівська державна нотаріальна контора про усунення від права на спадкування та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням апеляційного суду Донецької області від 17 березня 2014 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково. Рішення Марїнського районного суду Донецької області від 26 грудня 2013 року скасовано. У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Курахівська державна нотаріальна контора, про усунення від права на спадкування та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування двокімнатної квартири, розташованої за адресою : АДРЕСА_1 та частини майна,що знаходиться в ній - відмовлено. В іншій частині рішення суду залишено без змін.

ОСОБА_1 звернулась до Донецького апеляційного суду для роз`яснення судового рішення.

Заяву ОСОБА_1 неможливо призначити до розгляду, оскільки заявником не сплачено судовий збір, передбачений Законом України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674 - VI зі змінами.

Згідно частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011, № 3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно підпункту 4 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011, № 3674-VI, за подання до суду заяви про роз`яснення судового рішення, які подано фізичною особою визначено ставку судового збору у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» з 1 січня 2021 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі 2270 гривень.

Таким чином, з урахуванням норм діючого законодавства заявнику рекомендується сплати за подання заяви про роз`яснення судового рішення судовий збір у сумі: 454 грн. ( 2270*0, 2) за наступними реквізитами:

отримувач: Донецьке ГУК/Маріуполь. МТГ/Г22030101; код отримувача ; банк отримувача: Казначейство України (ел); номер рахунку (IBAN): UA0005686; код класифікації доходів бюджету: 22030101; найменування коду класифікації доходів бюджету: Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050); призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Донецький апеляційний суд (м. Бахмут).

На підтвердження оплати судового збору до апеляційного суду необхідно надати оригінал квитанції про сплату судового збору у встановленому законом розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до Указу Президента України від 29 грудня 2017 року № 452/2017 «Про ліквідацію апеляційних судів та утворення апеляційних судів в апеляційних округах» апеляційний суд Донецької області ліквідовано та утворено Донецький апеляційний суд в апеляційному окрузі, що включає Донецьку область, з місцезнаходженням у містах Бахмуті, Донецьку і Маріуполі, юрисдикція якого поширюється на територію, на яку поширювалася юрисдикція ліквідованого суду.

03 жовтня 2018 року у газеті «Голос України» № 185 (6940) опубліковано повідомлення голови Донецького апеляційного суду про початок роботи Донецького апеляційного суду, згідно якого рішенням зборів суддів Донецького апеляційного суду від 02 жовтня 2018 року № 4 днем початку роботи Донецького апеляційного суду визначено 03 жовтня 2018 року.

Отже, у зв`язку із припиненням з 03 жовтня 2018 року здійснення правосуддя апеляційним судом Донецької області справа № 227/5459/19 підсудна Донецькому апеляційному суду, який створено в апеляційному окрузі, що включає Донецьку область, юрисдикція якого поширюється на територію, на яку поширювалася юрисдикція ліквідованого апеляційного суду Донецької області.

З огляду на зазначене, ОСОБА_1 у заяві про роз`яснення судового рішення апеляційного суду Донецької області від 17 березня 2014 року невірно зазначила найменування суду.

Відповідно до Указу Президента України від 29 грудня 2017 року № 452/2017 «Про ліквідацію апеляційних судів та утворення апеляційних судів в апеляційних округах» апеляційний суд Донецької області ліквідовано та утворено Донецький апеляційний суд в апеляційному окрузі, що включає Донецьку область, з місцезнаходженням у містах Бахмуті, Донецьку і Маріуполі, юрисдикція якого поширюється на територію, на яку поширювалася юрисдикція ліквідованого суду.

03 жовтня 2018 року у газеті «Голос України» № 185 (6940) опубліковано повідомлення голови Донецького апеляційного суду про початок роботи Донецького апеляційного суду, згідно якого рішенням зборів суддів Донецького апеляційного суду від 02 жовтня 2018 року № 4 днем початку роботи Донецького апеляційного суду визначено 03 жовтня 2018 року.

Отже, у зв`язку із припиненням з 03 жовтня 2018 року здійснення правосуддя апеляційним судом Донецької області справа № 237/170/13-ц підсудна Донецькому апеляційному суду, який створено в апеляційному окрузі, що включає Донецьку область, юрисдикція якого поширюється на територію, на яку поширювалася юрисдикція ліквідованого апеляційного суду Донецької області.

Крім того, текст поданої заяви викладений російською мовою.

Відповідно до ст.10 Конституції України та ст. 6 Закону України Про засади державної мовної політики державною мовою України є українська мова.

Згідно з ч. 3 ст. 14 Закону України Про засади державної мовної політики сторони, які беруть участь у справі, подають до суду письмові процесуальні документи і докази, викладені державною мовою.

Таким чином, відповідно до зазначених норм, складання судових документів здійснюється державною мовою.

У рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа №10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Відповідно до статті 12 Закону України Про судоустрій і статус суддів судочинство і діловодство в судах України провадиться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав громадян у судовому процесі за мовною ознакою. Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право громадян на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.

Відповідно до статті 9 ЦПК України цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав учасників судового процесу за мовною ознакою. Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасникам судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють. Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

В рішенні Конституційного Суду України від 22 квітня 2008 року №8-рп/2008 (справа про мову судочинства) зазначено:

5.1. Конституція України визначає, що державною мовою в Україні є українська мова (частина перша статті 10). Статус української мови як державної є складовою конституційного ладу держави нарівні з її територією, столицею, державними символами.

За правовою позицією Конституційного Суду України, викладеною в пункті 3 мотивувальної частини Рішенні від 14 грудня 1999 року №10-рп/99 (справа про застосування української мови) під державною (офіційною) мовою розуміється мова, якій державою надано правовий статус обов`язкового засобу спілкування у публічних сферах суспільного життя. До такої сфери належить діяльність органів судової влади.

Відповідно до статті 124 Конституції України Конституційний Суд України та суди загальної юрисдикції здійснюють правосуддя, яке стосується конституційного, адміністративного, господарського, кримінального та цивільного судочинства. Ці види судочинства є процесуальними формами правосуддя та охоплюють порядок звернення до суду, процедуру розгляду судом справи та ухвалення судового рішення.

Суди реалізують державну мову в процесі судочинства та гарантують право громадян щодо використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють, відповідно до Конституції і законів України.

Таким чином, Основним Законом України закладено конституційні основи для використання української мови як мови судочинства та одночасно гарантовано рівність прав громадян у судовому процесі за мовною ознакою.

5.2. Відповідно до частини п`ятої статті 10 та пункту 4 частини першої статті 92 Конституції України порядок застосування мов визначається виключно законами України.

Офіційне застосування державної мови в адміністративному і цивільному судочинстві врегульовано Законом України "Про судоустрій України" (частина перша статті 10), а також оспорюваними статтями Кодексів. Державною мовою здійснюються ведення судового процесу, складання судових документів та інші процесуальні дії і відносини, що встановлюються між судом та іншими суб`єктами на всіх стадіях розгляду і вирішення адміністративних та цивільних справ.

Кодекси гарантують громадянам, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, право користуватися в судовому процесі їх рідною мовою або мовою, якою вони володіють (частина друга статті 15 КАС України, частина друга статті 7 ЦПК України).

Отже, законодавче регулювання мови судочинства та зазначеного права громадян є необхідною умовою належного застосування мов у адміністративному і цивільному судочинстві.

Отже, документи, які подаються суду та стосуються розгляду справи, мають бути викладені мовою судочинства, тобто українською. Особам, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою України, забезпечено право користуватися рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача.

З огляду на зазначене, заява повинна бути викладена державною (українською) мовою.

Скаржник не позбавлений права звернутися до перекладача з метою приведення апеляційної скарги у відповідність до вимог закону.

Такої ж позиції у застосування норм права притримується Верховний Суд (ухвала від 21 січня 2019 року у справі №761/42431/17).

Згідно частини 1 статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно частини 9 статті 185 ЦПК України, заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету. Правила цієї частини не застосовуються до заяв про забезпечення доказів або позову.

Враховуюче наведене, заяву ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення залишити без руху та надати строк протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали для сплати судового збору з наданням відповідних доказів на підтвердження цього, а також необхідно вказати вірну назву суду та надати заяву (та її копії відповідно до кількості учасників справи), викладену українською мовою.

Керуючись ст.ст. 182, 185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення апеляційного суду Донецької області від 17 березня 2014 року у цивільній справі за позовом позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Курахівська державна нотаріальна контора, про усунення від права на спадкування та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для сплати судового збору за подання заяви про роз`яснення судового рішення, вірного зазначення найменування суду та надання заяви (та її копії відповідно до кількості учасників справи), викладену українською мовою - десять днів з дня вручення копії цієї ухвали .

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі не усунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута скаржнику.

Суддя

Донецького апеляційного суду О.А. Мірута