Справа №705/2770/18
2/705/348/21
У Х В А Л А

10.09.2021 м. Умань

Уманський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Єщенко О.І.,

за участю:

секретаря судового засідання Кучеренка А.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про скасування права власності за неналежним власником та визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В:

До Уманського міськрайонного суду Черкаської області звернувся ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_4 про скасування права власності за неналежним власником та визнання права власності на спадкове майно.

24.10.2018 відповідачем ОСОБА_4 подано до суду відзив на позовну заяву.

26.10.2018 ОСОБА_4 подано до суду зустрічний позов до ОСОБА_1 , третя особа: Ладижинська сільська рада Уманського району Черкаської області, про визнання права власності на земельну ділянку.

26.02.2019 ОСОБА_4 подано до суду заяву про збільшення позовних вимог за її зустрічним позовом до ОСОБА_1 про визнання права власності на земельну ділянку та заяву про виклик та допит свідків.

Позивач ОСОБА_1 у підготовчому засіданні просив суд призначити справу до судового розгляду. При розгляді інших заяв та клопотань поклався на думку свого представника ОСОБА_2 .

Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 у підготовчому засіданні не заперечував проти призначення справи до судового розгляду. Вказав, що заперечує проти прийняття судом зустрічного позову ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про визнання права власності на земельну ділянку. Наголосив, що він поданий відповідачем з порушенням строку, встановленого судом. Також просив суд відмовити у прийнятті заяви ОСОБА_4 про збільшення позовних вимог, оскільки нею змінено як предмет, так і підстави позову. Крім того, заперечував проти задоволення судом заяви ОСОБА_4 про виклик та допит свідків, оскільки обставини, що можуть підтверджувати їх покази, вже були враховані судом при розгляді іншої справи. Жодних нових чи інших обставин свідки суду не повідомлять, і їх покази не вплинуть на розгляд справи.

Відповідач ОСОБА_4 у підготовче засідання не з`явилась, 03.09.2021 подала до суду заяву, в якій просила розгляд справи проводити без її участі та вказала, що її інтереси в судовому засіданні будуть представляти її представники ОСОБА_3 та ОСОБА_5 .

Представник відповідача ОСОБА_4 ОСОБА_3 у підготовчому засіданні просила суд призначити справу до судового розгляду. Також підтримала поданий зустрічний позов ОСОБА_4 , заяву про збільшення позовних вимог за зустрічним позовом та заяву про виклик та допит свідків.

Суд, заслухавши думку позивача, представника позивача та представника відповідача,ухвалив провести підготовче засідання без участі відповідача ОСОБА_4 .

Під час вирішення питань, передбачених ч. 2 ст. 197 ЦПК України, судом встановлено, що позивач позовні вимоги не уточнював та не змінював.

Відповідач скористалась своїм правом та подала у визначений в ухвалі про відкриття провадження строк до суду відзив на позовні вимоги ОСОБА_1 , в якому просила відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

Відповідно до ч. 2 та ч. 3 ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Оскільки відповідач ОСОБА_4 подала до суду зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 , третя особа: Ладижинська сільська рада Уманського району Черкаської області, про визнання права власності на земельну ділянку в строк, передбачений для подання до суду зустрічної позовної заяви, суд не вбачає підстав для відмови у прийнятті зустрічного позову.

Щодо заяви ОСОБА_4 про збільшення позовних вимог за її зустрічним позовом до ОСОБА_1 , третя особа: Ладижинська сільська рада Уманського району Черкаської області, про визнання права власності на земельну ділянку, суд зазначає таке.

Із змісту частин 2, 3 статті 49 ЦПК України вбачається, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір попередньо поданих вимог майнового характеру, відповідно заявленої ціни позову.

Крім того, загальні положення ЦПК України вказують, що підстава позову це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Предмет позову це частина позову, яка становить матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд повинен ухвалити рішення. Ця вимога повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

Підстава позову це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують кожну обставину, а також наявність підстав для звільнення від доказування.

Так, у постанові Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 зроблений висновок, згідно з яким «позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача… Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви».

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

Із системного аналізу вищевикладених правових норм вбачається, що у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).

Судом встановлено, що 26.10.2018 ОСОБА_4 звернулася до суду із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1 , в якій просила визнати за нею право власності на земельну ділянку. У заяві про збільшення позовних вимог від 26.02.2019 ОСОБА_4 просила суд встановити факт батьківства та визнати за нею право власності на вказану в зустрічному позові земельну ділянку.

Враховуючи наведене, суд доходить висновку, що правові підстави для прийняття заяви з додатковими вимогами відсутні, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне відмовити у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог, яка подана ОСОБА_4 , оскільки за такою заявою заявляється вимога, яка є новою, що не є за своїм змістом збільшенням розміру позовних вимог та суперечить положенням ст. 49 ЦПК України, тобто є окремою та самостійною позовною вимогою, що не передбачено процесуальним законом.

Сторони інших заяв чи клопотань з питань, передбачених у ч. 2 ст. 197 ЦПК України, до суду не подавали.

З огляду на викладене та з урахуванням прийняття зустрічного позову, суд дійшов висновку про неможливість закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Також суд на даному етапі вважає передчасним вирішення питання про допит свідків.

Керуючись ст. ст. 194, 197, 200 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Об`єднати вимоги за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , третя особа: Ладижинська сільська рада Уманського району Черкаської області, про визнання права власності на земельну ділянку в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про скасування права власності за неналежним власником та визнання права власності на спадкове майно.

Установити відповідачу за зустрічним позовом ОСОБА_1 строк п`ятнадцять днів з дня вручення йому цієї ухвали, протягом якого він має право подати суду відзив на зустрічну позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України. Одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду відповідач за зустрічним позовом зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи копію відзиву та доданих до нього документів. Роз`яснити відповідачу за зустрічним позовом, що в разі ненадання ним відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач за зустрічним позовом має право пред`явити зустрічний позов.

Запропонувати позивачу за зустрічним позовом ОСОБА_4 після отримання відзиву у строк до початку підготовчого судового засідання подати суду відповідь на відзив. Одночасно з поданням суду відповіді на відзив позивач за зустрічним позовом зобов`язаний її копію надіслати (вручити) іншим учасникам справи.

Третій особі за зустрічним позовом Ладижинській сільській раді Уманського району Черкаської області для надання суду пояснень щодо позову або відзиву та доказів встановити строк п`ятнадцять днів, а щодо відзиву протягом десяти днів із дня його отримання, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третьої особи, свої письмові пояснення до закінчення підготовчого провадження.

Відкласти проведення підготовчого засідання у справі на 14 годину 00 хвилин 23 листопада 2021 року.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на сторінці офіційного вебпорталу судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://um.ck.court.gov.ua/sud2318/info/csz/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та не підлягає оскарженню в апеляційному порядку.

Суддя О.І.Єщенко