У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

Справа № 285/5026/21

провадження № 2/0285/1190/21

28 вересня 2021 року м. Новоград-Волинський

Суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області Літвин О. О., розглянувши матеріали

позовної заяви ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивачка звернулась до суду з позовом до відповідача, в якому просила розірвати шлюб, укладений між ними 30.01.2020, від якого мають неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання якого просить визначити разом з нею.

Цього ж дня, позивачкою було подано клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке мотивувала тим, що вона є членом багатодітної сім`ї, джерел доходу в неї немає, а тому майновий стан не дозволяє сплатити судовий збір.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір», норми якого є спеціальними, і він є пріоритетним відносно інших законів. Положення ст.136 ЦПК України та ст.8 Закону України «Про судовий збір» надають суду право за наявності певних підстав своєю ухвалою, враховуючи майновий стан сторони, відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк; зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати. При цьому, за змістом наведеної норми, відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду, єдиною підставою для вчинення судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою сплаті підлягає судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно до Закону України «Про державний бюджет на 2021 рік» складає 908 грн.

Одним із елементів поняття справедливого судового розгляду є принцип рівності сторін, який також включає принцип змагальності процесу, що полягає у наданні рівних процесуальних можливостей сторонам у захисті їхніх прав і законних інтересів. У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Так, оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26.07.2005, Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland». Від 25.07.2005).

Судовий збір є складовою доступу до правосуддя, який є елементом права особи на судовий захист, гарантованого статтею 55 Конституції України, що має беззаперечно виконуватись сторонами в разі необхідності реалізації цього права.

У зв`язку із цим обставини, зазначені позивачем у клопотанні, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення її від сплати судового збору, оскільки жодних доказів на підтвердження свого незадовільного матеріального стану, окрім копії посвідчення матері багатодітної родини, вона не надала.

Відтак, клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, задоволенню не підлягає.

Таким чином, розмір судового збору, який має бути сплачено позивачем за подання вказаної позовної заяви становить 908 грн.

Визначення позивачці розміру судового збору не свідчить про занадто формальне ставлення до передбачених законом вимог та в жодному разі не робить суд недоступним для неї, яка потребує судового захисту, не є перешкодою їй в доступі до правосуддя, оскільки останній в контексті п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений законом. Процесуальні дії судді чітко врегульовані нормами ЦПК, які повинні правильно розумітися сторонами і застосовуватися, починаючи з моменту пред`явлення позову до суду.

Сплата судового збору згідно закону здійснюється через банківські установи чи поштові відділення зв`язку за рахунок платника.

За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для можливості усунення її недоліків.

Керуючись статтями 175-177, 185, 258-260, 354 ЦПК України,

ПОСТАНОВИЛА:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк терміном десять днів з дня отримання копії цієї ухвали для сплати судового збору в сумі 908 (дев`ятсот вісім) грн. та роз`яснити їй, що у випадку невиконання вимог ухвали у встановлений строк, позовна заява буде повернута.

Ухвала щодо визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Новоград-Волинський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня отримання її копії.

Суддя О. О. Літвин