Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/4184/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 вересня 2021 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого - судді Кондрацької Н.М.

за участю секретаря судового засідання - Мелещенко О.В.,

розглянувши у судовому засіданні у залі суду в м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Свої позовні вимоги мотивує тим, що вона з відповідачем по справі 11.08.2017 зареєструвала шлюб у Черкаському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, актовий запис № 992. Від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину - сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає з нею. Подальше сімейне життя і збереження сім`ї неможливо, оскільки сторони втратили один до одного почуття любові і поваги, з 21.06.2020 проживають окремо. Фактично шлюбні відносини припинилися, спільне господарство не ведеться. Збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, а тому просить шлюб розірвати, після розірвання шлюбу залишити їй дівоче прізвище « ОСОБА_1 », судові витрати покласти на відповідача.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, до початку судового засідання надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити. Судові витрати залишила за собою.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги визнав та не заперечував проти розірвання шлюбу.

Дослідивши письмові матеріали справи та докази в їх сукупності, на підставі повного, об`єктивного та всебічного дослідження, суд встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини.

В судовому засіданні встановлено, що 11.08.2017 сторони зареєстрували шлюб у Черкаському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, актовий запис № 992, що підтверджується даними свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 11.08.2017.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 13.06.2020, сторони мають неповнолітню дитину - сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає разом з матір`ю.

Майнового спору між сторонами на даний час немає, між сторонами укладено шлюбний договір від 11.08.2020.

Як передбачено ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

За приписами ч. 3 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Відповідно до п. 10 постанови Пленуму Верховного суду України № 11 від 21 грудня 2007 року, «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

З`ясувавши обставини справи, суд вважає, що шлюб між сторонами носить формальний характер, сімейних відносин сторони не підтримують протягом тривалого часу, вони не пов`язані спільним побутом та бюджетом, взаємні почуття між ними втрачені і примирення між сторонами неможливе, а тому, на думку суду, подальше перебування їх у шлюбі буде шкодити їхнім інтересам.

Частиною третьою статті 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ч. 1 ст. 110 СК України). Частиною 2 ст. 112 СК України встановлено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Статтею 113 СК України передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Отже, позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають до задоволення.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 24, 56, 105, 110, 112, 113 СК України, ст.ст. 4, 10, 12, 13, 76-81, 259, 265, 268, 273, 355 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживає: АДРЕСА_2 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків в матеріалах справи відсутній) про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище - ОСОБА_1 ), зареєстрований 11.08.2017 у Черкаському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, актовий запис № 992, - розірвати.

Після розірвання шлюбу позивачці залишити прізвище « ОСОБА_1 ».

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Відповідно до пп.15.5 п.15 ч.1 Розділу XIII Перехідних положень ЦПК України в редакції від 15.12.2017, апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення до або через відповідні суди.

Головуючий: Н. М. Кондрацька