Справа № 760/8165/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2021 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Українця В.В.

при секретарі Степановій Н.І.

розглянувши за правилами спрощеного провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення порядку користування квартирою,

в с т а н о в и в:

02 квітня 2021 року позивачі звернулись в суд з позовом до ОСОБА_3 про встановлення порядку користування квартирою АДРЕСА_1 .

Свої вимоги мотивує тим, що квартира АДРЕСА_1 належала на праві власності ОСОБА_4 . ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла.

Після її смерті було відкрито спадкову справу та на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 22 липня 2019 року власниками зазначеної квартири стали ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , по 1/3 частини у кожного.

Вона разом з братом ОСОБА_2 проживають у цій квартирі. Відповідач у спірній квартирі не проживає, де він знаходиться їй не відомо. Комунальні платежі не сплачує.

Просять суд ухвалити рішення, яким:

- виділити у спільну часткову власність позивачів кожному по 1/2 частині житлову кімнату площею 13,4 кв.м., житлову кімнату площею 11,8 кв.м., житлову кімнату площею 19,9 кв.м., лоджію, що суміжна з цими кімнатами;

- виділити у приватну власність відповідача житлову кімнату площею 16,7 кв.м. та лоджію, що суміжна з цією кімнатою та кухнею;

- залишити у спільному користуванні коридор площею 18,9 кв.м., вбиральню площею 1,2 кв.м., ванну кімнату площею 2,8 кв.м., кухню площею 8,7 кв.м.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 12 квітня 2021 року відкрито спрощене позовне провадження у справі.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 15 вересня 2021 року відмовлено в задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 15 вересня 2021 року відмовлено в задоволенні клопотання представника відповідача про призначення будівельно-технічної експертизи.

З відзиву представника відповідача вбачається, що вона просить відмовити в задоволенні позову. Зазначено про те, що сторони є співвласниками спірної квартири по 1/3 частини у кожного. Разом з тим, позивачі просять виділити їм у спільну часткову власність приміщення загальною площею 49,6 кв.м., тобто по 24,8 кв.м. на особу, а відповідачу - приміщення загальною площею 21,2 кв.м., тобто на 3,6 кв.м. менше ніж у позивачів. Зазначеним порушуються права та інтереси відповідача. Крім того, виділ частки зі спільного нерухомого майна виключає можливість залишення у спільному користуванні співвласників будь-яких приміщень. Також, виділ частки зі спільного нерухомого майна може мати місце лише при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. Позивачі не надали жодних доказів наявності технічної можливості проведення виділення у володіння та користування в натурі частки власності у спільній частковій власності.

З відповіді на відзив ОСОБА_1 вбачається, що з технічної точки зору житлову площу квартири неможливо розділити ідеально в пропорціях 1/3 по окремим приміщенням, а тому вона готова розглядати питання про грошову компенсацію. Крім того, якщо виділ частки будинку в натурі неможливий, суд вправі за заявленим про це позовом встановити порядок користування відособленими приміщеннями такого будинку.

Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, особи, які беруть участь у справі, не викликались.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є співвласниками квартири АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 22 липня 2019 року (а.с. 8, 9).

З позову вбачається, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 проживають у цій квартирі. Відповідач у спірній квартирі не проживає, комунальні платежі не сплачує.

Просять суд ухвалити рішення, яким:

- виділити у спільну часткову власність позивачів кожному по 1/2 частині житлову кімнату площею 13,4 кв.м., житлову кімнату площею 11,8 кв.м., житлову кімнату площею 19,9 кв.м., лоджію, що суміжна з цими кімнатами;

- виділити у приватну власність відповідача житлову кімнату площею 16,7 кв.м. та лоджію, що суміжна з цією кімнатою та кухнею;

- залишити у спільному користуванні коридор площею 18,9 кв.м., вбиральню площею 1,2 кв.м., ванну кімнату площею 2,8 кв.м., кухню площею 8,7 кв.м.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що за своєю правовою природою заявлені вимоги стосуються визначення порядку користування квартирою.

Згідно технічного плану спірна квартира складається з чотирьох кімнат житловою площею 61,8 кв. метри, у тому числі: 1-а кімната - 13,4 кв. метри; 2-а кімната - 11,8 кв. метри; 3-а кімната - 19,9 кв. метри; 4-а кімната - 16,7 кв. метри; кухні площею 8,7 кв. метри; вбиральні - 1,2 кв. метри; ванної кімнати - 2,8 кв. метри; коридору - 18,9 кв. метри. Кватира обладнана двома лоджіями - 4,5 кв. метри та 4,5 кв. метри (а.с. 18-20).

Згідно зі ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.

Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їх спільною частковою власністю.

Кожен з співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Позивачі просять визначити порядок користування частковою власністю у спосіб, який суперечить вимогам закону.

Встановлено, що співвласниками квартири є позивачі і відповідач.

Житлова площа квартири складає 61,8 кв. метри, частки сторін в житловій площі складають у кожного по 20,6 кв. метри.

Позивачі просять виділити собі в користування три кімнати площею 45,1 кв.м. (13,4 + 11,8 + 19,9 = 45,1), тобто по 22,55 кв.м. кожному позивачу, а ОСОБА_3 - кімнату площею 16,7 кв. метри, що на 3,9 кв. м. є меншою від його частки.

Собі позивачі просять виділити три кімнати площею по 22,55 кв. метри кожному, що більше на 1,95 кв. метри від їх часток у праві спільної власності з відповідачем.

Суд має виділяти в користування сторонам спору в натурі частки, адекватні розміру їх часток у праві власності на спільне майно. При цьому допускається можливість відійти в незначних обсягах від відповідності реальних часток ідеальним у зв`язку з неможливістю забезпечити їх точну відповідність. Таке рішення не має змінювати розміру часток співвласників у праві власності на спільне майно та не порушувати їх прав як власників.

Разом з тим, суд вважає, що різниця у 3,9 кв.м. не є незначним обсягом, в якому можливо відійти від відповідності реальної частки відповідача від ідеальної.

Вбачається, що позивачі просять суд виділити відповідачу приміщення, що більш ніж на 18 % є меншим від його частки у праві власності.

У такому випадку, право відповідача на користування його часткою у спільній частковій власності буде порушено та не буде відповідати засадам змісту права власності, здійснення права власності та непорушності права власності, визначених статтями 317, 319, 321 ЦК України.

За таких обставин, вимога позивачів про виділ у користування відповідача конкретної кімнати та лоджії у квартирі не підлягає задоволенню.

З огляду на наведене, в задоволенні позову слід відмовити.

Керуючись статтями 317, 319, 321, 358, 391 ЦК, статтями 3, 4, 5, 12, 13, 76-81, 141, 206, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Відмовити в задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 ) про встановлення порядку користування квартирою.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: