Справа № 417/919/21
Провадження № 2/417/228/21
РІШЕННЯ

Іменем україни

"15" вересня 2021 р. с. Марківка Луганської області

Марківський районний суд Луганської області в складі:

головуючого судді Шкирі В. М.

за участі секретаря Грибєнік О. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду с. Марківка Луганської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Об`єднаної територіальної громади в особі Марківської селищної ради Марківського району Луганської області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до Об`єднаної територіальної громади в особі Марківської селищної ради Марківського району Луганської області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - 3 місяці.

Свої вимоги обгрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер дід ОСОБА_2 .

Після його смерті відкрилась спадщина на земельну ділянку площею 6,37 га, призначену для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Гераськівської сільської ради Марківського району Луганської області, правонаступником якої є Марківська селищна рада Старобільського району Луганської області, пай № 173.

За життя дід залишив заповіт, яким усе своє майно, де б воно не було і з чого воно б не

складалось, заповів їй. Заповіт посвідчено секретарем Гераськівської сільської ради

Марківського району Луганської області Хімій Л.П. та зареєстровано в реєстрі за № 222.

На момент смерті спадкодавець проживав один.

Його дружина та відповідно її бабуся ОСОБА_3 померла ще ІНФОРМАЦІЯ_2 , а тому вона є єдиним спадкоємцем за заповітом спадкового майна. Інших

спадкоємців не має.

08.06.2021 вона звернулась до державного нотаріуса Марківської державної

нотаріальної контори Ченакала О.Є. із заявою про видачу мені свідоцтва про право на

спадщину на майно, що належало померлому діду. Проте державний нотаріус відмовив

їй у видачі свідоцтва, посилаючись на пропуск строку, встановленого для прийняття

спадщини, про що виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 08.06.2021р.

Вона не мала можливості у встановлений законодавством строк звернутися до нотаріуса та вважає причини пропуску шестимісячного строку поважними, оскільки по досягнення нею шестирічного віку її батьків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 було позбавлено батьківських прав. Бабуся по батьківській лінії - ОСОБА_3 оформила опіку та забрала її проживати до себе в с. Рудівку Марківського району Луганської області, де вона проживала до 13 років. Після досягнення тринадцятирічного віку вона стала сумісно проживати з ОСОБА_6 , з яким вподальшому після народження дитини в 2008 році уклали шлюб. В період перебування її в шлюбі, в 2016 році, помер дідусь ОСОБА_2 та одразу ж через тиждень, в супроводі чоловіка вона звернулася до секретаря виконавчого комітету Гераськівської сільської ради Марківського району Луганської області для оформлення заяви про прийняття спадщини, а потім до державного нотаріуса Марківської державної нотаріальної контори для реєстрації заяви. Проте коли державний нотаріус наголосив, що послуги по оформленню спадщини платні, чоловік заборонив їй витрачати кошки на оформлення спадщини. У зв`язку із застосуванням до неї фізичного та психологічного насильства з боку чоловіка вона боялася перечити йому та витрачати кошти на оформлення спадщини.

Сторони в судове засідання не з`явилися, були належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи.

Позивач та її представник в судове засідання не з`явилися, через канцелярію суду подали заяву про розгляд справи в їх відсутність, вказавши, що на позовних вимогах наполягають та просять їх задовільнити.

Відповідач, голова Марківської селищної ради Марківського району Луганської області, до початку судового засідання на електронну адресу суду надіслав заяву, в якій справу просив розглядати без участі його представника.

В силу положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд на основі всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження, кожного наявного у матеріалах справи доказу окремо, а також у їх сукупності, встановив наступні обставини, та відповідно до них визначив такі правовідносини.

Позивач має паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 від 06.10.2010, місцем її реєстрації з 11.10.2018 вказано: АДРЕСА_1 , має картку платника податків НОМЕР_2 (а.с.4-5).

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого 28 вересня 2016 року виконавчим комітетом Гераськівської сільської ради Марківського району Луганської ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Рудівка Марківського району Луганської області (а.с.6).

ОСОБА_2 на праві власності належала земельна ділянка, площею 6,37 га, призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Гераськівської сільської ради Марківського району Луганської області, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ІV-ЛГ №084129 від 21.03.2002р., (а.с.15), на яку він за життя на випадок своєї смерті залишив заповіт на ОСОБА_8 , посвідчений секретарем Гераськівської сільської ради Марківського району Луганської області Хімій Л. П. від 26.06.2015 р., зареєстрованого в реєстрі за № 222 (а.с. 14).

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №65659920 виданого 20.07.2021 у Спадковому реєстрі знайдено інформацію відносно ОСОБА_2 - заповіт зареєстрований за № 59247664, посвідчений 26.06.2015 Гераськівською сільською радою Марківського району Луганської області (а. с.30).

ОСОБА_1 звернулася до Марківської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , проте державний нотаріус видав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, мотивуючи її тим, що спадкоємець заяву про прийняття спадщини не подала, разом зі спадкодавцем на момент смерті не проживала (а.с.17).

Таким чином судом встановлено, що існує спір з приводу спадкового майна за законом.

Вирішуючи спір суд виходить з наступного.

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (частини перша, друга статті 1223 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку.

Таким чином виникли правовідносини, що регулюються Таким чином виникли цивільно правові відносини, що регулюються нормами Глави 87 «Здійснення права на спадщину" Книги 6 Цивільного кодексу України, «Спадкове право».

Вирішуючи питання про наявність чи відсутність підстав для задоволення заяви судом застосовані норми матеріального та процесуального права виходячи при цьому з наступного

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).,

Згідно довідки виконавчого комітету Марківської селищної ради №58 від 18.06.2021, ОСОБА_2 на день смерті проживав в АДРЕСА_2 (а.с.18). За вказаною адресою також зареєстровані ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , які, згідно Акта від 29.06.2021 депутата Марківської селищної ради Романенко Т. Л. з квітня 2014 року разом з ОСОБА_2 постійно не проживали та не вели спільне господарство. (а.с.19).

Таким чином судом встановлено, що на день смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_1 разом з ним не проживала.

Отже для позивача встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини розпочався 27.09.2016р. та сплинув 27.03.2017р.

Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 08 червня 2021 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки разом зі спадкодавцем позивач не проживала на момент його смерті та в шестимісячний строк після його смерті до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини не звернулася.

Позивачка ОСОБА_1 03.10.2016р. зверталася до секретаря виконавчого комітету Гераськівської сільської ради із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка була зареєстрована в реєстрі за №33 (а.с.16).

Позивачка в своїх доводах зазначає те, що через побоювання фізичного та психологічного насильства з боку свого чоловіка вона не стала реєструвати заяву про прийняття спадщини в державного нотаріуса, оскільки через фінансові витрати на нотаріальні послуги чоловік забороний їй оформляти спадщину.

Так, із копії рішення Марківського районного суду Луганської області від 22.11.2017р. встановлено, що ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_12 ) з 21.10.2008 р. (тобто, з 14 років) перебувала в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_13 від якого зазнавала психологічне насильство. (а.с.12).

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Аналогічне містить і з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7 де зазначено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК Українипро надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у Постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Аналогічна позиція висловлена у постанові Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 червня 2019 року справа № 565/1145/17, провадження № 61-38298св18.

Для визнання поважними причин пропуску строку для прийняття спадщини необхідно встановити об`єктивні обставини, які перешкоджали позивачу звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Так суд встановив, що позивачка ОСОБА_1 03.10.2016р. зверталася до секретаря виконавчого комітету Гераськівської сільської ради із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка була зареєстрована в реєстрі за №33 (а.с.16) проте через побоювання фізичного та психологічного насильства з боку свого чоловіка вона не стала реєструвати заяву про прийняття спадщини в державного нотаріуса, оскільки через фінансові витрати на нотаріальні послуги чоловік забороний їй оформляти спадщину.

Суд вважає, що наведені причини пропуску строку слід визнати поважними та такими, що перешкоджали спадкоємцю подати відповідну заяву про прийняття спадщини у визначений законодавством шестимісячний строк та є достатньою підставою для надання позивачеві додаткового строку у відповідності до приписів ч.3 ст. 1272 цього Кодексу.

Крім того, в позасудовому порядку будь-яким іншим способом реалізувати позивачці своє право на прийняття спадщини не можливо.

Згідно з п. 6 ч.1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат.

Згідно ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Таким чином суд вважає необхідним стягнути судовий збір з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст.1220, 1261, 1269, 1270, 1277 ЦК України, ст.12, 13,76-80, 89, 258, 264, 265, 273, 294, 352, 354 ЦПК України, суд-

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ) до Об`єднаної територіальної громади в особі Марківської селищної ради Марківського району Луганської області (, Луганська область, смт Мрківка, вул. Центральна, 18) про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - задовільнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк у три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 ,.

Стягнути з Об`єднаної територіальної громади в особі Марківської селищної ради Марківського району Луганської області (місце реєстрації: 92400, Луганська область, с. Марківка, вул. Центральна, 18 код ЕДРПОУ 04335559) на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 908 (дев`ятсот вісім) гривень 00 копійок.

Рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги до Луганського апеляційного суду через Марківський районний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В. М. Шкиря