КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Унікальний номер справи № 370/1333/19 Головуючий у суді першої інстанції - Тандир О.В.
Апеляційне провадження № 2-ві/824/74/2021 Доповідач у суді апеляційної інстанції - Оніщук М.І.
У Х В А Л А

24 вересня 2021 року суддя Київського апеляційного суду Оніщук М.І., розглянув заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі Рейнарт І.М., Кирилюк Г.М., Семенюк Т.А. у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Макарівського районного суду Київської області від 15 жовтня 2020 року за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про застосування наслідків вчинення нікчемного правочину шляхом відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення права приватної власності на земельну ділянку, відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває цивільна справа за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Макарівського районного суду Київської області від 15 жовтня 2020 року за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про застосування наслідків вчинення нікчемного правочину шляхом відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення права приватної власності на земельну ділянку, відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

20.09.2021 до Київського апеляційного суду від ОСОБА_1 та ОСОБА_2 надійшла заява про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі Рейнарт І.М., Кирилюк Г.М., Семенюк Т.А.

Так, в обґрунтування заяви посилаються на наявність в них сумнівів у неупередженості колегії суддів у складі Рейнарт І.М., Кирилюк Г.М., Семенюк Т.А., оскільки, ОСОБА_1 та Бондар Г.В. зверталась до суду апеляційної інстанції із заявою про вирішення питань, про розгляд указаної справи в порядку загального позовного провадження і про остаточне уточнення позовних вимог. Проте, в ухвалі Київського апеляційного суду від 07.09.2021 зазначено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися із заявою про остаточне уточнення позовних вимог та про розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

Крім того, заявники вважають, що ухвала від 07.09.2021 є підробленою, оскільки, у вказаній ухвалі зазначені встановлені обставини, що не відповідають дійсності.

Після проведення автоматичного розподілу справи та відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК питання про відвід суду вирішується без повідомлення учасників справи.

Вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи заявника щодо упередженості та необ`єктивності колегії суддів у складі Рейнарт І.М., Кирилюк Г.М., Семенюк Т.А., підстав для задоволення заяви про відвід не вбачаю.

Статтею 36 ЦПК України визначено вичерпний перелік підстав відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Як вбачається, підставами які викликають сумнів в неупередженості колегії суддів у складі Рейнарт І.М., Кирилюк Г.М., Семенюк Т.А., на думку ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , є зміст постановленої ухвали колегією суддів від 07.09.2021 з метою відмовити у вирішенні питання щодо остаточного уточнення позовних вимог.

В свою чергу, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності.

У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії», п. 43).

При цьому, у контексті об`єктивного критерію при вирішенні того, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (див. вищевказане рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії», п. 44; та рішення у справі «Ферантелі та Сантанжело проти Італії»).

Також, у відповідності до ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Отже, з урахуванням наведеного, вважаю, що доводи щодо упередженості та необ`єктивності колегії суддів у складі Рейнарт І.М., Кирилюк Г.М., Семенюк Т.А.є суб`єктивною думкою заявників, яка непідтверджена жодними належними доказами.

Також, слід зазначити, що ухвала Київського апеляційного суду від 07.09.2021, постановлена колегією суддів у складі Рейнарт І.М., Кирилюк Г.М., Семенюк Т.А. внаслідок розгляду заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про відвід колегії судів, а не питання щодо прийняття заяви про вирішення питань, про розгляд указаної справи в порядку загального позовного провадження і про остаточне уточнення позовних вимог.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 34, 36, 40 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі Рейнарт І.М., Кирилюк Г.М., Семенюк Т.А. у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Макарівського районного суду Київської області від 15 жовтня 2020 року за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про застосування наслідків вчинення нікчемного правочину шляхом відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення права приватної власності на земельну ділянку, відшкодування матеріальної та моральної шкоди -відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя М.І. Оніщук