У Х В А Л А

08 вересня 2021 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Осаулов А.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ПАТ АБ «Укргазбанк» про визнання протиправними дій, стягнення невиплаченої заробітної плати, зобов`язання вчинити дії, стягнння середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні,-

в с т а н о в и в :

У серпні 2021 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла зазначена позовна заява.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 10.08.2021 року позовну заяву ОСОБА_1 до ПАТ АБ «Укргазбанк» про визнання протиправними дій, стягнення невиплаченої заробітної плати, зобов`язання вчинити дії, стягнння середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, залишено без руху, надано строк на усунення недоліків, а саме: позивачу необхідно було надати позовну заяву, в якій чітко викласти позовні вимоги, а також надати суду оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору або копії документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Після виправлених недоліків потрібно було надати відповідну позовну заяву до суду та її копії у відповідності до кількості учасників процесу.

На виконання ухвали суду від 10.08.2021 р. позивач подав уточнену позовну заяву та клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Між тим, вимоги ухвали суду в повному обсязі не виконані, позовні вимоги щодо стягнення невиплаченої премії за червень 2021 р. не конкретизовані, ціна позову позивачем не визначена, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються, також не надано.

Крім того, позивачем не сплачено судовий збір, подано клопотання про звільнення від його сплати.

Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію суд, враховуючи майновий стан сторони, може… , тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Визначення судом майнового стану сторони є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням. Підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути достатньо аргументовані.

Тобто, вищезазначена норма статті 8 Закону України «Про судовий збір» закріплює дискреційне право, а не обов`язок суду звільнити позивача від сплати судового збору. Його реалізація не може призводити до порушення принципу процесуального рівноправ`я сторін та знаходиться в безпосередній залежності від доведеності за допомогою належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів обставин щодо того, що скрутне майнове становище особи не дозволяє їй сплатити судовий збір у встановленому чинним законодавством розмірі. З метою недопущення зловживання процесуальними правами суд має враховувати: предмет спору, наявність у особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, рахунків в банківських та інших фінансових установах та можливість розпорядження ними, вік особи та її працездатність, склад сім`ї та наявність утриманців тощо.

Таким чином, для вирішення клопотання про звільнення від сплати судового збору суд має встановити майновий стан сторони.

Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду в постанові від 21.07.2021 р. у справі № 753/11421/18 та рішеннями ЄСПЛ у справах: Княт проти Польщі ( Kniat v. Poland ) від 26 липня 2005 року; Єдамскі та Єдамска проти Польщі ( Jedamski and Jedamska v. Poland ) від 26 липня 2005 року).

Вирішуючи питання про звільнення позивача від сплати судового збору, суд враховує, що позивачем не надано доказів реального свого доходу за попередній календарний рік, наявності або відсутності рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, рахунків в банківських та інших фінансових установах та можливість розпорядження ними. При цьому, судом враховано складність справи, предмет спору, працездатний вік позивача (05.11.1977 року народження), а також відсутність доказів незадовільного стану здоров`я.

Отже, станом на 08.09.2021 року позивач викладені в ухвалі суду від 10.08.2021 недоліки усунув не в повному обсязі, а тому відповідно до ст. 185 ЦПК України позовна заява повертається позивачу.

Згідно з ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

З огляду на викладене, керуючись ст. ст. 185, 353-355 ЦПК України, суд,

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ПАТ АБ «Укргазбанк» про визнання протиправними дій, стягнення невиплаченої заробітної плати, зобов`язання вчинити дії, стягнння середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні,- вважати неподаною і повернути позивачу.

Ухвала суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Повна ухвала виготовлена 08.09.2021 р.

Суддя: Осаулов А.А.