НОВОУШИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 680/620/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" вересня 2021 р. смт Нова Ушиця

Новоушицький районний суд Хмельницької області в складі судді Олійник А.О., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви,

встановив:

17 вересня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про вжиття заходів забезпечення позову до подання позовної заяви шляхом накладення арешту на нерухоме майно - частину будинку, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 шляхом заборони відчуження, навмисному пошкодженні та знищенні майна; заборонити вчиняти будь-які реєстраційні дії по відчуженню (розпорядженню) неруховим майном (в тому числі заборони по зверненню стягнення на нерухоме майно за будь-якими правочинами із забезпеченням виконання зобов`язання або по передачі нерухомого майна у заставу (іпотеку) шляхом заборони відчуження, навмисному пошкодженні та знищенні характерних умов нерухомого майна.

Заява обґрунтована тим, що у січні 2017 року між ним та ОСОБА_2 була досягнута усна домовленість стосовно купівлі-продажу частини будинку в АДРЕСА_1 . Домовленість полягала в сплаті частинами суми 4 800 доларів США в якості вартості будинку. В період з січня 2017 року по липень 2017 року він сплатив 4 600 доларів США ОСОБА_2 . В лютому 2019 року він вирішив закінчити процедуру купівлі-продажу та здійснити нотаріальне переоформлення будинку, на що йому у письмовій формі в мережі інтернет ОСОБА_2 (яка перебувала за кордоном) повідомила, що передумала продавати будинок, а грошові кошти вона поверне йому частинами.

З 2019 року по 2021 рік ОСОБА_2 не виконала їхню домовленість, грошові кошти не повернула. Також вказує, що у період з 2017 року по 2019 рік він проживав разом зі своєю дружиною і дитиною в спірному будинку.

Відповідно до частини першої статті 153 ЦПК України, суд розглядає заяву без повідомлення учасників справи.

Вивчивши заяву та додані до неї матеріали, суд дійшов наступного висновку.

Суд за заявою учасника справи, має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може суттєво ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Як роз`яснено у п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року № 9, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених вимог.

Згідно з частиною другою статті 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову, оскільки безпідставне забезпечення позову може призвести до порушення прав і законних інтересів інших осіб, з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Принцип диспозитивності поширюється не лише при розгляді цивільних справ по суті, а при розгляді заяв про забезпечення позову. Тому саме на заявника покладений обов`язок належним чином обґрунтовувати підстави застосування відповідного заходу забезпечення позову у конкретній справі; зазначати обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду; підтверджувати такі обставини належними й допустимими доказами. Заявник в клопотанні про забезпечення позову також повинен зазначити відомості щодо наявності, найменування, місцезнаходження рухомого та нерухомого майна у відповідного учасника процесу, до якого заходи забезпечення позову будуть застосовані.

Заявник не надав суду належних та допустимих доказів, та ним не обґрунтовано та не наведено обставин того, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду.

Окрім того відсутні докази приналежності ОСОБА_2 спірної частини житлового будинку в АДРЕСА_1 , розміру частки, характеризуючі ознаки нерухомого майна, адже ухвала про забезпечення позову є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом.

Відомості, що містяться в довідці Новоушицького ВнП ДВП ГУНП в Хмельницькій області від 24 липня 2019 року стосуються лише висновку щодо результатів перевірки по заяві ОСОБА_1 щодо невиконання ОСОБА_2 умов усного договору купівлі-продажу, та достовірно не підтверджують того факту, що остання є співвласником вказаного житлового будинку чи його частини.

Заявник також не зазначив відомості про інших осіб, які також можуть проживати або бути власниками іншої частини житлового будинку в АДРЕСА_1 та які відповідно можуть отримати статус учасника справи.

За відсутності належних та допустимих доказів того, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, актуальної, достовірної інформації про власника (власників) будинку (частини будинку) застосування заходів забезпечення позову є безпідставним та необґрунтованим.

З врахуванням наведеного, підстави для задоволення заяви відсутні, тому у її задоволенні необхідно відмовити.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст.149-154, 259, 260 ЦПК України, суд,

постановив:

У задоволені заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду через Новоушицький районний суд Хмельницької області шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя А. О. Олійник