07.09.2021 Справа № 363/563/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2021 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Рудюка О.Д.,

за участі секретаря Андрєєвої О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгород в окремому провадженні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про встановлення факту спільного проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, з вересня 2000 року по день смерті останнього ІНФОРМАЦІЯ_3 . Обґрунтовуючи заяву тим, що ОСОБА_3 проживав та був зареєстрований в квартирі АДРЕСА_1 . ОСОБА_1 разом зі своєю сім`єю проживала в сусідній квартирі АДРЕСА_2 . ОСОБА_3 та покійний чоловік заявниці - ОСОБА_4 тривалий час товаришували, підтримували дружні відносини. ОСОБА_3 був одиноким, не мав ні дружини, ні дітей, а тому на всі свята заявниця та її чоловік завжди запрошували до себе ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_4 помер чоловік заявниці ОСОБА_4 . Через деякий час після смерті чоловіка ОСОБА_3 запропонував ОСОБА_1 жити разом як чоловік і жінка. З вересня 2000 року ОСОБА_1 та ОСОБА_3 почали проживати спільно як чоловік і дружина без реєстрації шлюбу за адресою: АДРЕСА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 помер, однак заявниця продовжує проживати в його квартирі. В кінці січня 2020 року ОСОБА_1 дізналась, що за життя ОСОБА_3 склав заповіт на ім`я племінника ОСОБА_2 , згідно якого заповів останньому квартиру в якій вони проживали. ОСОБА_1 та ОСОБА_2 дійшли згоди, щодо укладання спадкового договору та розподілу спадкового майна, яке залишилось після смерті ОСОБА_3 24.01.2020 року заявниця звернулась до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , однак листом від 31.01.2020 року нотаріус роз`яснив, що у зв`язку з відсутністю доказів проживання однією сім`єю з ОСОБА_3

07.09.2021 року в судове засідання заявник та її представник не з`явились, представник заявника подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, заяву підтримує та просила задовольнити.

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, до суду направив заяву про розгляд справи у його відсутність, проти заяви ОСОБА_1 не заперечує, факти викладені заявником визнає.

Допитані в судовому засіданні в якості свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 пояснили, що ОСОБА_1 після смерті свого чоловіка проживала однією сім`єю з ОСОБА_3 по день його смерті.

Заслухавши пояснення заявника, представника заявника, допитавши ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в якості свідків, дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного.

Відповідно до ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно до п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 від 04.01.2020 року.

Як вбачається з акту обстеження матеріально-побутових умов проживання від 17.01.2020 року, що ОСОБА_1 з вересня 2000 року проживала з ОСОБА_3 по 04.01.2020 року.

Відповідно до довідки виданої головою правління ЖБК «50 років Жовтня» від 07.01.2020 року №1, ОСОБА_1 проживала разом з ОСОБА_3 з вересня 2020 року по день смерті останнього, тобто по ІНФОРМАЦІЯ_3 і вели разом домашнє господарство.

Крім того, як вбачається з листів особистого характеру, за період з 2008 року по 2020 рік, ОСОБА_3 та ОСОБА_1 проживали однією сім`єю.

Згідно відповіді Вишгородського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 28.07.2021 року, за даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян 07.11.1967 року виконавчим комітетом Балярської сільської ради Ємільчинського району Житомирської області, зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Крім того, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , смерть зареєстрована Вишгородським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області 10.06.2000 року, актовий запис №113.

Як вбачається з відповіді Вишгородського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 03.09.2021 року, за даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян, відомості про реєстрацію шлюбу ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 відсутні.

Згідно роз`яснень Верховного Суду України у листі «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 01.01.2012 року, доказами, які свідчать про факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу можуть бути: свідоцтва про народження дітей, довідки з місця проживання, свідчення свідків, листи ділового та особистого характеру тощо. Також це можуть бути: свідоцтво про смерть одного із «подружжя», свідоцтва про народження дітей, в яких чоловік у добровільному порядку записаний як батько, виписки з погосподарських домових книг про реєстрацію чи вселення; докази про спільне придбання майна як рухомого, так і нерухомого (чеки, квитанції, свідоцтва про право власності); заяви, анкети, квитанції, заповіти, ділова та особиста переписка, з яких вбачається, що «подружжя» вважали себе чоловіком та дружиною, піклувалися один про одного; довідки житлових організацій, сільських рад про спільне проживання та ведення господарства.

Конституційним Судом України у рішенні від 03.06.1999 р. за №5-рп/99 (справа про офіційне тлумачення терміна «член сім`ї») визначено таку обов`язкову ознаку члена сім`ї, як ведення спільного господарства.

Згідно вимог ч.4 СК України, сім'я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Поняття сім`ї, сформульоване в цій статті, не містить такої обов`язкової ознаки сім`ї, як знаходження саме в зареєстрованому шлюбу. Сім`я розглядається як соціальний інститут і водночас як союз конкретних осіб. Сім`я є первинним та основним осередком суспільства. Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки, що й є ознаками сім`ї.

Відповідно до ст.74 СК України, якщо жінка та чоловік проживають однією сім`єю, але не перебувають у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, майно, набуте ними за час спільного проживання, належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено письмовим договором між ними. На майно, що є об`єктом права спільної сумісної власності жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, поширюються положення глави 8 цього Кодексу.

Таким чином, обставини, які зазначались за для обґрунтування підстав заявленої заяви знайшли своє підтвердження під час розгляду справи у судовому засіданні, що заявник ОСОБА_1 та померлий ОСОБА_3 вели за життя останнього спільне господарство. Отже, суд дійшов до висновку, що вимоги заявника підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись статтями 10, 13, 258, 259, 263, 264, 265, 315, 316 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу - задовольнити.

Встановити факт спільного проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, з вересня 2000 року по день смерті останнього ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Суддя О.Д. Рудюк