справа №619/1853/21
провадження №2/619/885/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2021 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області в складі:

головуючого - судді Калиновської Л.В.,

за участю секретаря судового засідання Булах С.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання договору купівлі-продажу недійсним та скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , в якій просив визнати недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки площею 0.1002 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд від 12.06.2020 року №1435 та скасувати державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, яку проведено 12.06.2020 року приватним нотаріусом Дергачівськогорайонного нотаріального округу Харківської області Коробець О.М. на підставі, вищевказаного договору.

Ухвалою від 15.04.2021 заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено; в порядку забезпечення позову накладено арешт на земельну ділянку площею 0,1002, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер: :00:003:0995.

Ухвалою від 14.05.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у даній справі, за правилами загального позовного провадження.

Судом явку позивача, ОСОБА_1 було визнано обов`язкою, на підставі поданої до суду заяви представника відповідача ОСОБА_6 , в якій між іншого він просив визнати явку позивача в судові засідання обов`язковою.

Позивач, ОСОБА_1 в судові засідання, призначені на 01.07.2021, 28.07.2021 та 23.09.2021 не з`явився, про причини неявки суду не повідомляв.

Крім того повідомлення про судовий розгляд призначений на 23.09.2021 було зроблено через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, з зазначенням про обов`язкову явку позивача в судове засідання. В розміщеному оголошенні позивачу роз`яснені наслідки неявки в судові засідання, що передбачено ст.223 ЦПК України.

Протягом всього часу знаходження справи в суді, інформація про дати судових засідань своєчасно розміщувалась на офіційному сайті судової влади, і позивач мав можливість на отримання інформації з даного сайту.

Відповідач, 23.09.2021 надав суду заяву, вказавши, що просить залишити позовну заяву без розгляду, в зв?язку з повторною неявкою позивача. Також просив скасувати вжиті судом заходи забезпечення позову. Та судове засідання проводити без його участі.

Частинами 1, 3 ст. 128 ЦПК України встановлено, що суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

Відповідно до ч.1 ст.43 ЦПК України учасники справи мають право користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Судом було вжито заходів з метою забезпечення участі позивача в розгляді справи і надання можливості підтримати вимоги позову, враховуючи подання відповідачем відзиву, який був направлений позивачу та на який ним відповідь не надана.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Окрім того, згідно ч.2 ст.43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Згідно з ч 2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість з`явлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження;

5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Згідно з ч.3 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 5 ст.223 ЦПК України встановлено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Вказані положення закону також кореспондуються з вимогами ч.1 ст. 257 ЦПК України. Тобто, в законі не вказано про врахування поважності причин повторної неявки позивача (представника позивача) в судове засідання, таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою ст.210 ЦПК України та ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними.

У зв`язку з наведеним, суд вважає, що залишення позову ОСОБА_7 без розгляду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України).

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року «Пономарьов проти України» суд вказав, що сторони в розумні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно з вимогами ч.ч.1, 9, 10 ст.158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду. Враховуючи, що суд залишає позов, в забезпеченні якого був накладений арешт, без розгляду, подальших підстав для зберігання арешту не вбачається.

На підставі викладеного і керуючись ст. 43-44, 158, п.5 ст.223, п.3ч.1 ст.257 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання договору купівлі-продажу недійсним та скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачеві його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Вжиті заходи забезпечення позову у вигляді накладення арешту на земельну ділянку площею 0,1002, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер: :00:003:0995, накладені ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 15.04.2021- скасувати.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду або через суд першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л. В. Калиновська