У Х В А Л А

20.09.2021 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Орєхов О. І. розглянувши позовну заяву з додатками ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: начальник юридичного відділу виконавчого апарату Білоцерківської районної ради про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-

В С Т А Н О В И В:

В вересні 2021 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: начальник юридичного відділу виконавчого апарату Білоцерківської районної ради про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням. В прохальній частині позову позивач просив суд:

1. Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

2. Зняти ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 .

3. Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

4. Зняти ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно ч. 2 ст. 14 ЦПК України, подана позовна заява була зареєстрована в Єдиній автоматизованій системі документообігу Білоцерківського міськрайонного суду, як справа позовного провадження.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14 вересня 2021 року головуючим суддею по справі було визначено суддю Орєхова О.І.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У відповідності до вимог ст. 184 ЦПК України, позов пред`являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції.

Частиною 1 ст. 187 ЦПК України передбачено, що за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку. передбаченому ст. 185 цього Кодексу.

У зв`язку з зазначеним, звернення позивача до суду зобов`язує суддю до вчинення необхідних процесуальних дій з метою з`ясування можливості відкриття провадження у цивільній справі. Зокрема, з`ясуванню підлягають питання чи немає підстав для залишення позовної заяви без руху, для повернення позовної заяви, для відмови у відкритті провадження у справі.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, встановлено, що позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам чинного цивільно-процесуального законодавства, з наступних підстав.

Нормами статей 175 та 177 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб ( способи) захисту прав або інтересів передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Відповідно до п.5 ч. 3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно п.8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення щодо наявності у позивача чи іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до позовної заяви.

Відповідно до п. 11 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити підтвердження того, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Всупереч вищевикладеному, позивачем у позовній заяві не було зазначено повних анкетних даних сторін, зокрема: дату народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків позивача або номер і серію його паспорта за його наявності, реєстраційний номер облікової картки платника податків відповідача або номер і серію його паспорта (якщо такі відомості позивачу відомі), номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти позивача та відповідача. Окрім того, позовна заява не містить зазначення щодо наявності у позивача чи іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до позовної заяви; підтвердження того, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (ст. 48 ЦПК України). Здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи (ч. 1 ст. 46 ЦПК України). Здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи (ч. 1 ст. 47 ЦПК України). З

Зі змісту позовної частини вбачається, що позивач ОСОБА_1 заявляє позовні вимоги щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка в силу ст.6 СК України є малолітньою дитиною.

Стаття 59 ЦПК України визначає, що права, свободи та інтереси малолітніх осіб віком до чотирнадцяти років, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом. Права, свободи та інтереси неповнолітніх осіб віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, а також осіб, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть захищати у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, піклувальники чи інші особи, визначені законом

Крім того, звертаю увагу позивача, що згідно вимог установлених ст. 19 СК України при розгляді судом спорів щодо виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

З Постанови Верховного Суду від 16.12.2020 у справі № 206/4028/18 вбачається «Позбавлення малолітньої дитини права користування житловим приміщенням може відбуватися лише при наявності попереднього дозволу органу опіки та піклування.»

Аналогічна позиція викладена постановах Верховного Суду від 04 липня 2018 року у справі № 711/4431/17, від 10 квітня 2019 року у справі № 466/7546/16-ц, від 27 червня 2019 року у справі № 337/1760/17, від 27 листопада 2019 року у справі № 368/750/16-ц (провадження № 61-31705св18), від 25 серпня 2020 року у справі № 206/3425/18 (провадження № 61-9122св19).

Отже, оскільки позов пред`явлено в тому числі і до малолітньої дитини, тому позивачу необхідно визначитися із складом учасників судового процесу з урахуванням положень ст.59 ЦПК України та ст. 19 СК України.

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповідно до ч.2 ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Чинним процесуальним законодавством визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 ЦПК України. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до ст. 405 ЦК України, член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Таким чином, предметом доказування за даною категорією вимог є в тому числі факт відсутності члена сім`ї в житловому приміщені (не проживання) понад рік, який є ключовим по даній категорії справ.

Відсутність доказів факту не проживання саме понад одного року, позбавляє суд можливості повно та всебічно з`ясувати всі обставини справи та ухвалити законне й обґрунтоване рішення.

Вивчивши надані позивачем матеріали, долучені позовної заяви суддя дійшов висновку про відсутність доказів не проживання відповідачів в означеному домоволодінні понад один рік, оскільки надані суду Акт про фактичне місце не проживання та довідка про фактичне місце не проживання датовані 03.06.2019, а тому не можуть бути прийняті як докази викладених в позові обставин.

Згідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною другою ст. 133 ЦПК України, встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із ст. 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2021 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2021 року становить 2270,00 грн.

Відповідно до пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подачу до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлений судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 908,00 грн.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Встановлено, що позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою, що одночасно містить чотири вимоги немайнового характеру, а саме:

1. Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

2. Зняти ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 .

3. Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

4. Зняти ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 .

А тому, судовий збір, згідно чинного законодавства, позивачем повинен бути сплачений за кожну вимогу немайнового характеру. Всупереч зазначеному, позивачем до позовної заяви було додано квитанцію № 0.0..1 від 14 вересня 2021 року про сплату судового збору у розмірі 908,00 грн., тобто судовий збір позивачем сплачено лише за одну вимогу немайнового характеру.

При цьому суддя звертає увагу позивача на те, що відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі: судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою, тобто таку особу можна зняти з реєстрації без її згоди виключно на підставі рішення суду. А тому, суд не здійснює зняття особи з місця реєстрації, а лише визнає особу такою, що втратила право користування жилим приміщенням. Після набрання судового рішення законної сили, власнику житлового приміщення необхідно звернутись з рішенням суду та заявою про зняття з реєстрації місця проживання особи до органів реєстрації: до виконавчого органу сільської, селищної або міської ради, за місцезнаходженням житлового приміщення, або до центру надання адміністративних послуг за місцезнаходженням житлового приміщення, в якому зареєстрована особа.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177цьогоКодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суддя дійшов висновку, що він позбавлений можливості відкрити провадження у справі, а тому, вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позивачу ОСОБА_1 необхідно надати суду позовну заяву в новій редакції (для суду та всіх учасників справи), яка повинна містити:

- уточнений склад учасників справи;

- дані визначені п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України щодо всіх учасників справи;

- зазначення щодо наявності у позивача чи іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до позовної заяви;

- підтвердження того, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

- зазначення доказів, що підтверджують вказані в позові обставини;

- уточнений зміст позовних вимог.

Також, позивачу необхідно надати належні докази, що підтверджують вказані в позові обставини.

Окрім того, враховуючи, що позивачем сплачено судовий збір лише за одну вимогу немайнового характеру, позивачу необхідно надати суду оригінал квитанції чи іншого платіжного документу про сплату судового збору за інші вимоги немайнового характеру ( в новій редакції) у розмірі 908,00 грн. за кожну або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір в розмірі зазначеному в ухвалі має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів: ГУК у Київ. обл/Білоцерків. міс/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37955989, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA 0010776, код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: *,101;____(код) Судовий збір, за позовом _____ (ПІБ) Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України зазначено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначеністаттями 175 і 177цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись, ст.ст. 185, 259-261, 353 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: начальник юридичного відділу виконавчого апарату Білоцерківської районної ради про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених вище недоліків у строк який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

СуддяО. І. Орєхов