Єдиний унікальний номер 728/1453/21
Номер провадження 2/728/444/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

9 вересня 2021 року місто Бахмач

Бахмацький районний суд Чернігівської області у складі:

головуючого судді - Пархоменка П.І.

за участі:

секретаря судового засідання - Петренко О.Г.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Бахмачі цивільну справу

за позовом ОСОБА_1

до

відповідача ОСОБА_2

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_3

вимоги позивача: про припинення права користування жилим приміщенням,

учасники справи:

від позивача - адвокат Мироненко С.В. (ордер серії СВ № 1016356)

від третьої особи - ОСОБА_3

від відповідача - не з`явилась

негайно після закінчення судового розгляду, перебуваючи в нарадчій кімнаті, ухвалив рішення про наступне:

І. Суть спору

1. ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 (далі відповідач) з вимогою про припинення права користування житловим приміщенням.

2. Інший співвласник житлового приміщення ОСОБА_3 заперечувала проти задоволення позовних вимог.

ІІ. Стислий виклад позиції позивача та відповідача

3. Позов обґрунтований тим, що позивач є співвласником квартири і за ним зареєстровано право власності на 1/2 частину.

4. На даний час відповідач зареєстрована в квартирі позивача, проте не проживає в ній, що порушує його право власності.

5. Відповідач відзиву на позов не надала.

ІІІ. Пояснення учасників справи

6. Представник позивача позовні вимоги підтримав з мотивів викладених в позовній заяві.

7. Третя особа заперечувала проти задоволення позовних вимог, оскільки вона є співвласником квартири, відповідач є її донькою і ОСОБА_3 бажає, щоб відповідач мала право на користування частиною, яка їй належить.

8. Відповідач в судове засідання не з`явилась, була належним чином повідомлена про дату, час та місце його проведення.

ІV. Фактичні обставини встановлені Судом

9. Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта за № 202904330 від 4 березня 2020 року (а.с.3) підтверджується, що позивач є власником 1/2 частини квартири, розташованої в АДРЕСА_1 .

10. Іншим співвласником квартири є ОСОБА_3 .

11. Відповідач зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується домовою книгою прописки громадян, проживаючих за вказаною адресою (а.с.18-21).

12. Актом тимчасової комісії з розгляду звернень щодо фактичного місця проживання (перебування) фізичної особи за певною адресою в місті Бахмачі від 24 червня 2021 року (а.с.10) підтверджується, що ОСОБА_2 не проживає за місцем реєстрації більше року.

13. Учасниками справи визнається, що відповідач є донькою позивача та третьої особи, які розірвали шлюб і спільно не проживають.

V. Оцінка Суду

14. В спірних правовідносинах позивач, як співвласник частини квартири заявляє вимогу про припинення права користування відповідачем всією квартирою (а.с.2).

15. Інший співвласник висловила позицію, що відповідач повинна користуватись часткою, яка їй належить.

16. В такому випадку Суд враховує, що за змістом частини першої статті 319 Цивільного кодексу України (далі ЦК) власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

17. Статтею 355 ЦК визначено, що майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

18. Відповідно до частини четвертої статті 263 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

19. Так у постанові Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 442/7505/14-ц (провадження № 61-4536св18) зроблено висновок, що «спільна часткова власність є специфічною конструкцією оскільки, існує:

(а) Множинність суб`єктів. Для права власності характерна наявність одного суб`єкта, якому належить відповідне майно (наприклад, один будинок - один власник). Навпаки, спільна часткова власність завжди відзначається множинністю суб`єктів (наприклад, один будинок - два співвласники);

(б) Єдність об`єкта. Декільком учасникам спільної часткової власності завжди належить певна сукупність майна. Причому право спільної часткової власності може стосуватися як подільних/неподільних речей, так і майнових прав та обов`язків».

20. Право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації (частини перша, друга, третя статті 358 ЦК).

21. Відповідно до статей 12, 81 ЦПК кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

22. Із вказаних положень Закону (статті 12, 81 ЦПК) прослідковується можливість застосування принципу «affirmanti incumbit probatio» який означає, що «хто стверджує, той і доводить».

23. Проте в спірних правовідносинах надані позивачем докази не підтверджують обґрунтованість позовних вимог.

24. Частиною першою статті 405 ЦК передбачено, що члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону.

25. У постанові Верховного Суду України від 17 лютого 2016 року у справі № 6-1500цс15 зроблено висновок, що «первинне значення у врегулюванні відносин між співвласниками має домовленість. Очевидним є те, що рішення суду не може підмінити собою їх домовленість. Водночас, при виникненні конфліктної ситуації, яка унеможливлює добровільне встановлення порядку користування спільним майном між співвласниками, такий порядок користування може встановити суд. При здійсненні права власності співвласниками щодо спільного майна потрібно враховувати правову природу такої власності, адже співвласникам належить так звана ідеальна частка у праві власності на спільне майно, яка є абстрактним вираженням співвідношення в обсязі прав співвласників спільної власності. Отже, кожному з них належить не частка у спільному майні, а частка у праві власності на це майно. Визнання за кожним зі співвласників права на конкретну частину майна в натурі спричинить припинення спільної власності. Поняття ж реальної частки використовується при поділі спільного майна в натурі в разі припинення його спільного правового режиму, а також може застосовуватися відповідно до частини третьої статті 358 ЦК при встановленні співвласниками порядку користування спільним майном в натурі згідно з розмірами належних їм часток. Таким чином, потрібно розмежовувати порядок поділу спільної власності з метою припинення такого її режиму і порядок встановлення користування спільним майном. У даному випадку спірні правовідносини стосуються не поділу квартири, а встановлення порядку спільного користування нею. Тому критерій необхідності виділення у користування кожному зі співвласників ізольованого приміщення, особливо, якщо при цьому неможливо забезпечити відповідність ідеальних часток реальним, не є обов`язковим. Оскільки спірні правовідносини не стосуються поділу майна для припинення права спільної часткової власності і такий правовий режим зберігається, суд виділяє в користування сторонам спору в натурі частки, адекватні розміру їх часток у праві власності на спільне майно. При цьому допускається можливість відійти в незначних обсягах від відповідності реальних часток ідеальним у зв`язку з неможливістю забезпечити їх точну відповідність. Таке рішення не змінює розміру часток співвласників у праві власності на спільне майно, не порушує їх прав як власників».

26. Проте в даному випадку не встановлено, що співвласники визначили конкретний порядок користування спільним майном чи здійснили його поділ, що є підставою для відмови в задоволенні позовних вимог.

27. Аналогічну позицію висловив Верховний Суд у своїй постанові від 3 вересня 2020 року по справі № 760/24314/18 (провадження № 61-1368св20).

28. Для ситуації, що розглядається характерним є те, що у випадку задоволення позову один із співвласників (третя особа) буде обмежений у вільному використанні своєї власності, а у випадку відмови в позові, співвласник, який звернувся до суду із позовом (позивач) не обмежений в праві користування своєю частиною власності.

29. При цьому позивач не може ставити питання про припинення права користування на всю квартиру, оскільки її частина йому не належить.

30. Виходячи з вищевикладеного, Суд розглянувши справу в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи, приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

З цих підстав,

керуючись статтями 2, 5, 10-13, 18, 258-259, 263-265 Цивільного процесуального кодексу України, Суд, -

У Х В А Л И В :

1. В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права користування жилим приміщенням, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_3 - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Чернігівського апеляційного суду.

До дня початку функціонування єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Бахмацький районний суд Чернігівської області.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , місце реєстрації АДРЕСА_1 , фактично проживає АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків та номер і серія паспорта в матеріалах справи відсутні.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , місце проживання АДРЕСА_4 , місце реєстрації АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 .

Суддя Бахмацького районного суду

Чернігівської області П.І. Пархоменко