Справа № 401/2625/21;
Провадження 2/401/1204/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"24" вересня 2021 р. Суддя Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області, Гармаш Т. І. при прийнятті позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Орган опіки та піклування Світловодської міської ради, про позбавлення батьківських прав ,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду із позовною заявою до відповідача про позбавлення батьківських прав.

Позивач просить звільнити її від сплати судового збору, оскільки вона не працює, знаходиться у відпустці по догляду за дитиною, та немає доходу.

Згідно з ч.1 ст.136 ЦПК України суд враховуючи майновий стан сторони може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк, зменшення його розміру або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов`язком.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Правова позиція щодо необхідності підтвердження незадовільного майнового стану була викладена в постанові Верховного Суду від 17 травня 2018 у справі № 904/9117/17, в якій Верховний Суд вказав на те, що єдиною підставою для вчинення судом дій, зазначених у статті 8 Закону України «Про судовий збір», є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі. Також, Верховний Суд вказав на те, що вказаною нормою передбачено право суду, а не його обов`язок щодо відстрочення сплати судового збору, при цьому, статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Так, оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ "Kniat v. Poland" від 26.07.2005, Рішення ЄСПЛ "Jedamski and Jedamska v. Poland". Від 25.07.2005).

Отже, основною умовою для відстрочення суми сплати судового збору є тяжкий майновий стан особи, що звертається до суду, який вона повинна довести поданими письмовими доказами.

З наданої позивачем витягу з індивідуальних відомостей про застраховану особу наданої Пенсійним фондом України інформації про доходи не вбачається.

Разом з тим, вказаний витяг сам по собі не свідчить про відсутність інших доходів у ОСОБА_1 , інших доказів на підтвердження тяжкого матеріального становища заявник суду не надала.

Безпідставне зменшення розміру судового збору, звільнення чи відстрочення від сплати судового збору є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом.

Враховуючи те, що на підтвердження свого майнового стану позивач не надала докази, які в повній мірі відображають його майновий стан, а наведені у клопотанні доводи не дають підстав для його задоволення та відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху із зазначенням недоліків позовної заяви, способом і строком їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст.: 175, ч.4, 177 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Орган опіки та піклування Світловодської міської ради, залишити без руху та надати строк для виправлення недоліків, а саме сплатити судовий збір або надати належні підтвердження майнового стану позивача, протягом 5 днів з дня отримання цієї ухвали.

Суддя Світловодського міськрайонного суду

Кіровоградської області Т. І. Гармаш