Справа №746/285/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.09.2021 року

Срібнянський районний суд Чернігівської області в складі:

головуючого судді Цигури Н. А.,

при секретарі Жмаці Каленіченко І. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Срібне цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дочірнього підприємства «Чернігівський облавтодор» ВАТ «ДАК» «Автомобільні дороги України» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні,

В С Т А Н О В И В:

Стислий виклад позиції сторін.

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом, у якому просить стягнути з Дочірнього підприємства «Чернігівський облавтодор Відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» на її користь 15901 грн. 74 коп. середнього заробітку за час затримки виплати заборгованості по заробітній платі.

Вимоги мотивовані тим, що вона з 01 серпня 2005 року по 31 грудня 2020 року працювала у Філії "Срібнянський райавтодор" ДП «Чернігівський облавтодор» ВАТ «ДАК» «Автомобільні дороги України». 31.12.2020 року звільнена в зв`язку із скороченням штату. При звільненні з нею не був проведений повний розрахунок по заробітній платі у встановлені законодавством строки.

За рішенням Срібнянського районного суду Чернігівської області від 28 квітня 2021 року із відповідача на її користь стягнуто 31071 грн. 47 коп. невиплаченої заробітної плати та 28 000 (двадцять вісім тисяч) грн. 89 коп. середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати за період з 01.01.2021 року по 28.04.2021 року. Незважаючи на рішення суду, відповідач остаточно розрахувався по невиплаченій заробітній платі лише 09 липня 2021 року. Тому просить стягнути з відповідача середній заробіток за час затримки виплати заборгованості по заробітній платі по день фактичного розрахунку.

Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою Срібнянського районного суду Чернігівської області від 21 липня 2021 року прийнято до розгляду та відкрито провадження, постановлено справу розглядати в порядку спрощеного позовного провадження.

Заперечення про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження від відповідача не надходило, відзив на позовну заяву не надано.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, проте в заяві до суду справу просить розглянути за її відсутності та зазначає, що позов підтримує.

Представник відповідача Дочірнього підприємства «Чернігівський облавтодор» ВАТ «ДАК» «Автомобільні дороги України» в судові засідання 19.08.2021 року, 16.09.2021 року не з`явився, хоча відповідно до вимог ст.128 ЦПК України належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання. Заяв про розгляд справи за його відсутності до суду не надіслав, про причини неявки не повідомив, відзив не подав.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, з врахуванням неявки сторін в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 з 01 серпня 2005 року знаходились у трудових відносинах з філією «Срібнянський райавтодор» ДП «Чернігівський облавтодор» ВАТ «ДАК» «Автомобільні дороги України» на посаді економіста та 31 грудня 2020 року звільнена у зв`язку із скороченням штату згідно п. 1 ст. 40 КЗпП України, що підтверджується копією наказу про припинення трудового договору від 31.12.2020 року № 17, записом №31 у трудовій книжці серії НОМЕР_1 .

Так як на дату звільнення повний розрахунок з позивачем відповідачем проведено не було, рішенням Срібнянського районного суду Чернігівської області від 28 квітня 2021 року стягнуто з Дочірнього підприємства «Чернігівський облавтодор» ВАТ «ДАК» «Автомобільні дороги України» на користь ОСОБА_1 заборгованість по заробітній платі в сумі 31 071 грн. 47 коп., середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 01.01.2021 по 28.04.2021 у сумі 28 000 грн. 89 коп.

Середньоденна заробітна плата ОСОБА_1 на дату звільнення становить 345 грн. 69 коп., про що вбачається із з довідки філії «Срібнянський райавтодор» ДП «Чернігівський облавтодор» ВАТ «ДАК» «Автомобільні дороги України» №03 від 12.03.2021 року.

Норми права.

Відповідно до частини 1 статті 117 КЗпП України в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Згідно із частиною 1 статті 116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення.

Таким чином, аналіз наведених норм матеріального права дає підстави для висновку, що передбачений частиною 1 статті 117 КЗпП України обов`язок роботодавця щодо виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні настає за умови невиплати з його вини належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 КЗпП України, при цьому визначальними є такі юридично значимі обставини, як невиплата належних працівникові сум при звільненні та факт проведення з ним остаточного розрахунку.

Отже, непроведення з вини власника або уповноваженого ним органу розрахунку з працівником у зазначені строки є підставою для відповідальності, передбаченої статтею 117 Кодексу, тобто виплати працівникові його середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку. Після ухвалення судового рішення про стягнення заборгованості із заробітної плати роботодавець не звільняється від відповідальності, передбаченої статтею 117 КЗпП України, а саме виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, тобто за весь період невиплати власником або уповноваженим ним органом належних працівникові при звільненні сум.

Метою такого законодавчого регулювання є захист майнових прав працівника у зв`язку з його звільненням з роботи, зокрема захист права працівника на своєчасне одержання заробітної плати за виконану роботу, яка є основним засобом до існування працівника, необхідним для забезпечення його життя.

26 червня 2019 року Велика Палата Верховного Суду ухвалила постанову у справі № 761/9584/15-ц (провадження № 14-623цс18), в якій прийшла до висновку, що встановлений статтею 117 КЗпП України механізм компенсації роботодавцем працівнику середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні не передбачає чітких критеріїв оцінки пропорційності щодо врахування справедливого та розумного балансу між інтересами працівника і роботодавця. Ці критерії можуть визначатися судом під час розгляду конкретної справи з урахуванням установлених у ній обставин. Суд може зменшити розмір середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні працівника незалежно від того, чи він задовольняє позовні вимоги про стягнення належних звільненому працівникові сум у повному обсязі чи частково. Зменшуючи розмір відшкодування, визначений виходячи з середнього заробітку за час затримки роботодавцем розрахунку при звільненні відповідно до статті 117 КЗпП України, необхідно враховувати:

Розмір простроченої заборгованості роботодавця щодо виплати працівнику при звільненні всіх належних сум, передбачених на день звільнення трудовим законодавством, колективним договором, угодою чи трудовим договором.

Період затримки (прострочення) виплати такої заборгованості, а також те, з чим була пов`язана тривалість такого періоду з моменту порушення права працівника і до моменту його звернення з вимогою про стягнення відповідних сум;

Ймовірний розмір пов`язаних із затримкою розрахунку при звільненні майнових втрат працівника.

Інші обставини справи, встановлені судом, зокрема, дії працівника та роботодавця у спірних правовідносинах, співмірність ймовірного розміру пов`язаних із затримкою розрахунку при звільненні майнових втрат працівника та заявлених позивачем до стягнення сум середнього заробітку за несвоєчасний розрахунок при звільненні.

Таку точку зору у своїй постанові ВП Верховного Суду аргументувала тим, що з однієї сторони працівник є слабшою, ніж роботодавець стороною у трудових правовідносинах. З іншої сторони, якщо відповідальність роботодавця перед колишнім працівником за неналежне виконання обов`язку щодо своєчасного розрахунку при звільненні не обмежена в часі та не залежить від простроченої заборгованості, то за певних обставин обсяг відповідальності може бути нерозумним з огляду на його непропорційність наслідкам правопорушення. У таких випадках невизнання за судом права на зменшення розміру відповідальності може призводити до явно нерозумних і несправедливих наслідків.

Оцінка суду.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково з наступних підстав.

Враховуючи, що середньоденна заробітна плата позивача складає 345 грн. 69 коп., середня заробітна плата за затримку розрахунку при звільненні з позивачем за період з 29 квітня 2021 року по 09 липня 2021 року обраховується таким чином 345 грн. 69 коп. х на 46 робочих днів (2 робочі дні у квітні + 18 робочих днів у травні + 20 робочих днів у червні+ 6 робочих днів у липні) затримки розрахунку при звільненні = 15 901 грн. 74 коп., про що зазначено і в розрахунку позивача.

Разом з тим, зважаючи, що з часу звільнення до дати фактичного розрахунку відповідач вживав заходи на виплату заборгованості шляхом добровільного часткового погашення заборгованості, беручи до уваги тривалість затримки розрахунку, співмірність ймовірного розміру пов`язаних із затримкою розрахунку при звільненні майнових втрат працівника та заявлених позивачем до стягнення сум середнього заробітку за несвоєчасний розрахунок при звільненні, суд вважає за можливе зменшити суму середнього заробітку за несвоєчасний розрахунок при звільненні за період з 29 квітня 2021 року до 09 липня 2021 року, заявлену позивачем, до 11 000 грн.

Розподіл судових витрат між сторонами.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд стягує із Дочірнього підприємства «Чернігівський облавтодор» ВАТ «ДАК» «Автомобільні дороги України» на користь ОСОБА_1 908 гривень 00 копійок в повернення сплаченого судового збору.

Керуючись ст.ст. 141, 142, 259, 264, 265 ЦПК України, ст. 116 , 117 КЗпП України , суд,-

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Дочірнього підприємства «Чернігівський облавтодор» ВАТ «ДАК» «Автомобільні дороги України» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні задовольнити частково.

Стягнути з Дочірнього підприємства «Чернігівський облавтодор» ВАТ «ДАК» «Автомобільні дороги України» (, адреса: 14005, м. Чернігів, вул. Київська,17) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_2 , місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 ) середній заробіток за затримку розрахунку при звільненні за період з 29 квітня 2021 року по 09 липня 2021 у сумі 11000 (одинадцять тисяч) грн. 00 коп., відмовивши в іншій частині позову.

Стягнути з Дочірнього підприємства «Чернігівський облавтодор» ВАТ «ДАК» «Автомобільні дороги України» (, адреса: 14005, м. Чернігів, вул. Київська,17) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_2 , місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 ) 908 (дев`ятсот вісім) грн. 00 коп. судового збору, сплаченого нею при пред`явленні позову до суду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Апеляційна скарга на рішення суду подається через Срібнянський районний суд Чернігівської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню корона вірусної хвороби (COVID-19), строки щодо апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

СУДДЯ: