Справа № 653/1933/19
Провадження № 2/653/408/21
РІШЕННЯ

іменем України

10 серпня 2021 року

Генічеський районний суд Херсонської області у складі головуючого судді Делалової О.М., за участю секретаря судового засідання Кіщенко А.О., позивача ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Генічеськ цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Генічеської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Сиваш Генічеського району померла його рідна сестра ОСОБА_2 . Після її смерті залишилася спадщина - 51/100 частини жилого будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Останній час та на день смерті ОСОБА_2 мешкала разом зі своїм сином ОСОБА_3 у своїй частині жилого будинку АДРЕСА_1 , який прийняв спадщину після смерті матері на підставі вимог ч.3 ст.1268 ЦК України. ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , який був племінником позивача, як син його рідної сестри. Вказує, що спадкові справи а ні після смерті ОСОБА_2 , а ні після смерті її сина, не відкривалися. Спадкоємців першої черги після померлого ОСОБА_3 не має.

У встановлений ст. 1270 ЦК України строк для прийняття спадку - у шість місяців, позивач з заявою до нотаріуса не звертався, бо у померлої сестри прізвище значиться як « ОСОБА_4 », а по-батькові « ОСОБА_5 », в той час як у позивача по-батькові вказано « ОСОБА_6 », а його прізвище « ОСОБА_7 », як і у племінника. Дані розбіжності у прізвищі робили труднощі у прийнятті та оформлені спадщини спочатку сину ОСОБА_8 після смерті матері ОСОБА_9 , а зараз позивачу після смерті племінника ОСОБА_8 . Так, позивачу нотаріусом було рекомендовано звернутись до суду з метою встановлення факту родинних відносин та встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

Таким чином, позивач рахує, що строк він пропустив з поважних причин, бо до теперішнього часу родинні відносини між ним та спадкодавцем ОСОБА_2 не встановлені, у зв`язку з чим він був вимушений звернутись до суду з метою захисту свого порушеного права.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 підтримав заявлені вимоги, просив суд їх задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача до судового засідання не прибув, до суду надав заяву про розгляд справи без його участі, за наявними матеріалами справи.

Свідок ОСОБА_10 , яка проживала по сусідству, в судовому засіданні підтвердила факт родинних відносин між позивачем та його померлою сестрою ОСОБА_2 .

Свідок ОСОБА_11 в судовому засіданні вказала, що з дитинства знає позивача та підтвердила той факт, що померла ОСОБА_2 є його рідною сестрою та рідною матір`ю ОСОБА_12 .

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, враховуючи наступні обставини.

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 05.03.2010 року.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина у вигляді 51/100 частини житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується копією договору купівлі-продажу від 09.06.1992 року, копією технічного паспорту на жилий будинок індивідуального житлового фонду від 30.10.1992 року.

Як вбачається з довідки виконавчого комітету Чонгарської сільської ради №642 від 14.06.2019 року та з довідки старости с. Сиваш №430 від 21.04.2021 року на день смерті та протягом шести місяців після смерті ОСОБА_2 разом із померлою проживав та був зареєстрований син ОСОБА_3 .

Частиною 3 ст.1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Так, на підставі вимог ч.3 ст.1268 ЦК України ОСОБА_3 фактично прийняв спадщину після смерті матері ОСОБА_2 , але до нотаріальної контори із відповідною заявою він не звертався.

Проте, ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 помер, що підтверджується копією Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 22.10.2015 року. Таким чином, після смерті ОСОБА_3 залишилась спадщина.

Як вбачається з інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №64005759 від 19.03.2021 року - із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 ніхто не звертався.

Також, як вбачається з інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №64931351 від 28.05.2021 року - із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 ніхто не звертався.

Як зазначає позивач, при оформленні спадщини в нього виникли труднощі, оскільки в його прізвищі та по-батькові наявні розбіжності із прізвищем та по-батькові спадкодавців, а саме прізвище позивача значиться як « ОСОБА_7 », як і у померлого племінника ОСОБА_3 , по-батькові позивача значиться як « ОСОБА_6 », в той час коли прізвище та по-батькові померлої сестри значиться як « ОСОБА_2 ».

Так, на підтвердження факту родинних відносин позивачем були надані:

- копія Свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , відповідно до якого в графі «ПІБ» на мові оригіналу зазначено « ОСОБА_13 », в графі «Батько» зазначено « ОСОБА_14 », в графі «Мати» зазначено « ОСОБА_15 »;

- копія Свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 , відповідно до якого в графі «ПІБ» на мові оригіналу зазначено « ОСОБА_16 », в графі «Батько» зазначено « ОСОБА_17 », в графі «Мати» зазначено « ОСОБА_18 ».

Таким чином, аналізуючи надані докази суд вбачає, що окрім розбіжностей в написанні прізвищ, по-батькові позивача вказано « ОСОБА_6 », в той час коли ім`я батька позивача у свідоцтві про народження вказано - ОСОБА_19 , як і у свідоцтві про народження ОСОБА_2 . Також, суд враховує, що ім`я та по-батькові батьків позивача ОСОБА_1 та його сестри ОСОБА_2 у свідоцтвах про народження збігаються.

Таким чином, як вбачається з усіх представлених документів, ОСОБА_1 є рідним братом померлої ОСОБА_2 та рідним дядьком померлого ОСОБА_3 .

Відповідно до п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про можливість встановлення факту родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідною сестрою позивача ОСОБА_1 , а ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , є племінником позивача ОСОБА_1 , у зв`язку з чим вимоги в цій частині підлягають задоволенню.

Разом з тим, позивач просить встановити йому додатковий строк терміном три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Згідно ст.1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч. 3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини і з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається із положень ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Так, позивач звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але у видачі свідоцтва йому було відмовлено, у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду для його продовження, що підтверджується листом приватного нотаріуса Кравцова К. №20/01-16 від 28.05.2021 року.

Позивач мотивує поважність пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини тим, що до теперішнього часу родинні відносини між ним та спадкодавцями не встановлені, а в позасудовому порядку вирішити це питання неможливо та це потребує значного часу.

Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, через поважні причини, тому в праві звернутись до суду з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.76 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов в цій частині задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню в повному обсязі.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 3, 10, 11, 76 - 81, 89, 209, 229, 256, 258-259, 263-265, 294, 299, 300, 315 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Генічеської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є рідним братом ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 та рідним дядько ОСОБА_12 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Визначити після набрання рішенням законної сили ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк терміном три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_12 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів, шляхом подання скарги до Херсонського апеляційного суду з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 19.08.2021 року.

Суддя Генічеського районного суду О. М. Делалова