ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2021 року м.Суми

Справа №592/1378/21

Номер провадження 22-ц/816/1197/21

Сумський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Левченко Т. А. (суддя-доповідач),

суддів - Криворотенка В. І. , Філонової Ю. О.

з участю секретаря судового засідання Чуприни В.І.,

сторони:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в приміщенні Сумського апеляційного суду в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Щербак Світлани Володимирівни

на рішення Ковпаківського районного суду м. Суми від 01 червня 2021 року, ухвалене у складі судді Костенка В.Г. в приміщенні Ковпаківського районного суду м. Суми,-

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2021 року представник ОСОБА_1 адвокат Щербак Світлана Володимирівна звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про реальний розподіл жилого будинку, припинення права спільної власності на жилий будинок, встановлення порядку користування земельною ділянкою.

Свої вимоги мотивує тим, що позивачка є власником Ѕ частини житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 з відповідною частиною надвірних, господарчих та побутових будівель. Власником іншої Ѕ частини житлового будинку з відповідною частиною надвірних, господарчих та побутових будівель є відповідачка ОСОБА_2 .

Ще до 2007 року склався узгоджений між чоловіком позивачки та його сестрою відповідачкою по справі порядок користування житловим будинком. На даний час сторони по справі у спірному домоволодінні не проживають. Після смерті чоловіка позивачки між ними склалися неприязні стосунки, тобто між ними виник спір з приводу реального розподілу домоволодіння та визначення порядку користування земельною ділянкою, який у добровільному порядку вирішити неможливо.

Відповідно до висновку експерта № 1399/1522-1524 за результатами проведення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи, складеного 30 вересня 2020 року, запропоновано 1 варіант розподілу житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами домоволодіння та 2 варіанти порядку роздільного користування земельною ділянкою між співвласниками відповідно до запропонованого варіанту розподілу житлового будинку згідно з частками співвласників по Ѕ та встановленням земельного сервітуту.

Посилаючись на вказані обставини, просить провести реальний розподіл жилого будинку з надвірними, господарчими та побутовими будівлями, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , з відступом від часток у праві спільної часткової власності, припинивши право спільної часткової власності співвласників:

ОСОБА_1 виділити (показано жовтим кольором в додатку № 2) наступні приміщення та надвірні будівлі домоволодіння: приміщення жилого будинку літ. «А-1»: жила кімната «1-4», площею 7,1 кв. м, кухня 1-3 площею 7,4 кв. м, господарські споруди: погріб К, 34/100 частин огорожі 1-2, що складає 34/100 ідеальних часток та визнати за нею право власності на 34/100 частин житлового будинку з надвірними, господарчими та побутовими будівлями за адресою: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_2 виділити (показано блакитним кольором в додатку № 2) наступні приміщення та надвірні будівлі домоволодіння: приміщення жилого будинку літ «А-1»: жила кімната «1-5», площею 14,6 кв. м, господарські споруди: гараж «Ж», 66/100 частин огорожі 1-2, що складає 66/100 ідеальних часток та визнати за нею право власності на 66/100 частин житлового будинку з надвірними, господарчими та побутовими будівлями за адресою: АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 вартість 16/100 частин житлового будинку з надвірними, господарчими та побутовими будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , в сумі 17 085,28 грн.

Встановити порядок користування земельною ділянкою відповідно до варіанту № 1 висновку експерта № 1399/1522-1524 від 30 вересня 2020 року, ОСОБА_1 виділити земельну ділянку загальною площею 311 кв. м, яка відображена жовтим кольором в Додатку № 4 з урахуванням площі під будівлями та встановленням земельного сервітуту площею 6,0 кв. м; ОСОБА_2 виділити земельну ділянку загальною площею 311 кв м, яка відображена блакитним кольором з урахуванням площі під будівлями.

Стягнути з відповідачки витрати за проведення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 1399/1522-1524 у розмірі 9806,40 грн та за проведення звіту про оцінку майна 400 грн, всього розміром 10 206, 40 грн.

Ковпаківський районний суд м. Суми рішенням від 01 червня 2021 року відмовив повністю у задоволенні позову ОСОБА_1 .

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 адвокат Щербак С.В., посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати рішення суду та ухвалити нове, яким позов задовольнити.

В доводах апеляційної скарги зазначає, що суд в оскаржуваному рішенні фактично не погоджується з висновком будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 1399/1522-1524 від 30 вересня 2020 року, причому в питаннях, які безпосередньо пов`язані зі спеціальними знаннями у галузі будівництва, зокрема щодо технічної можливості поділу житлового будинку та зробив висновок про сумнівність зазначених висновків експерта та невідповідність будівельним нормам, які він використав для складання висновку. Вважає, що такі висновки суду не ґрунтуються на доказах, які досліджені судом першої інстанції.

Наголошує на тому, що якщо висновком експерта встановлена технічна можливість поділу будинку, це зумовлює й можливість отримання дозволів на проведення відповідних будівельних робіт та облаштування окремого водопостачання, електропостачання, газопостачання тощо. Проте, отриманню дозволу на проведення будівельних робіт, на думку позивачки, має передувати судове рішення про поділ житлового будинку, що й буде підставою для їх отримання, на час розгляду судом справи отримання будь-яких дозволів є передчасним та порушуватиме права сторін, оскільки тягне необґрунтовані витрати. Відтак, вважає оскаржуване судове рішення не вмотивованим.

Зазначає, що відмовляючи у позовних вимогах щодо поділу житлового будинку в натурі, суд не розглянув можливості визначення порядку користування земельною ділянкою, оскільки жодних перешкод у цьому не існує. Позовні вимоги щодо визначення порядку користування земельною ділянкою обґрунтовувалися наявністю конфлікту між сторонами й в частині порядку користування земельною ділянкою також, висновок експерта містив 2 варіанти порядку користування земельною ділянкою та суд першої інстанції, відмовляючи у позові про поділ житлового будинку, одночасно відмовив у позові про визначення порядку користування, та не зазначив мотивів такої відмови.

Відзив на апеляційну скаргу у встановлений судом строк не надходив.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивачки адвоката Щербак С.В., яка підтримала доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що за встановлених обставин, позивачка не довела можливості поділу зазначеного будинку на окремі частини, при цьому наданий висновок експерта є сумнівним, не надано доказів можливості проведення будівельних робіт та їх вартості. А оскільки виділити частину будинку неможливо, то на теперішній час немає необхідності і у встановленні порядку користування земельною ділянкою.

Колегія суддів погоджується з зазначеними висновками місцевого суду, так як суд дійшов їх правильно встановивши фактичні обставини справи, з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Суд першої інстанції встановив та з матеріалів справи вбачається, що за адресою: АДРЕСА_1 , знаходиться житловий будинок «А1», який складається з наступних приміщень: кухня «1-3» площею 7,4 кв. м, жила кімната «1-4» площею 7,1, жила кімната «1-5» площею 14,6 кв. м, усього загальною площею 29,1 кв. м, а також господарські будівлі і споруди: гараж «Ж» , погріб «К», огорожа «1-2».

Позивачка ОСОБА_1 після смерті свого чоловіка ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , успадкувала Ѕ частину спірного житлового будинку з відповідною частиною надвірних, господарських та побутових будівель (а. с. 9-11).

Відповідачка ОСОБА_2 є власником іншої Ѕ частини житлового будинку з відповідною частиною надвірних, господарських та побутових будівель.

Земельна ділянка на, якій розташовано вказаний житловий будинок з надвірними, господарськими та побутовими будівлями, не приватизована.

Згідно звіту про оцінку майна від 15 грудня 2020 року вартість житлового будинку з надвірними господарчими та побутовими будівлями за адресою: АДРЕСА_1 становить 106 783,00 грн (а. с. 44).

На підтвердження своїх вимог позивачкою суду було надано висновок експерта № 1399/1522-1524 за результатами проведення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи, складений 30 вересня 2020 року, згідно якого можливий 1 варіант розподілу домоволодіння (житлового будинку і надвірних будівель), яке розташовано за вказаною адресою, відповідно до фактичного використання, що склалося на дату проведення обстеження, з відступом від часток по Ѕ: І співвласник ОСОБА_1 34/100, ІІ співвласник ОСОБА_2 66/100.

Для здійснення запропонованого варіанту розподілу необхідно провести наступні переустаткування:

-частково демонтувати перегородку між приміщеннями 1-3 та 1-4, утворивши кімнату площею 14,5 кв. м;

-демонтувати дверний блок та замурувати проріз між приміщеннями 1-3 та 1-5;

-демонтувати віконний блок, розширити проріз та вставити дверний блок у зовнішній стіні приміщення 1-5;

-побудувати електрифіковані кухні площею не менше 5 кв. м біля приміщень 1-3 та 1-5, з улаштуванням віконних блоків та подвійних дверних блоків;

-улаштувати біля входу до кухні ОСОБА_1 тамбур, глибиною не менше 1,5 м;

-улаштувати для входу ззовні до кухні ОСОБА_2 подвійний дверний блок та ганок.

Також необхідно передбачити обладнання квартир самостійними системами опалення, електропостачання, іншими інженерними системами. Розподіл горищного приміщення житлового будинку виконати по лінії розподілу житлового будинку без зведення перегородок та із улаштуванням окремих лазів.

При проведенні переобладнання з улаштуванням прорізів та улаштуванням, демонтуванням та переносом перегородок необхідно виконати заходи по посиленню несучих конструкцій та переопирання балок перекриття.

Визначити матеріальні витрати на будівельні роботи по переобладнанню житлового будинку із господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 по запропонованом варіанту експерту не видалося за можливе. Крім того експертом було встановлено, що відсоток зносу житлового будинку, 1952 року спорудження, складає 64 %.

Також експертом відповідно до проведених розрахунків запропоновано 2 варіанти порядку роздільного користування земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0,0622 між співвласниками ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відповідно до запропонованого варіанту розподілу житлового будинку, згідно з частками співвласників по Ѕ та встановленням земельного сервітуту (а. с. 18-41).

Відповідно до частин 1, 2 статті 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.

Частиною 3 статті 358 ЦК України передбачено, що кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.

Відповідно до ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

Аналіз положень ст.ст. 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України дає підстави для висновку, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності.

Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин, поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась.

Отже, визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників.

Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно до своєї частки в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки житлового будинку та нежитлових приміщень, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Під неспівмірною шкодою господарського призначення слід розуміти суттєве погіршення технічного стану житлового будинку, перетворення в результаті переобладнання житлових приміщень у нежитлові, надання в рахунок частки приміщень, які не можуть бути використані як жилі через невеликий розмір площі або через неможливість їх використання (відсутність денного світла тощо).

У тих випадках, коли в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина житлового будинку, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію й зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на будинок (постанова Верховного Суду України від 3 квітня 2013 р. у справі № 6-12цс13).

Згідно ст. 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом з іншими доказами за правилами, встановленими ст. 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивачка не довела можливість поділу спірного будинку на окремі частини, а висновок експерта щодо можливості поділу житлового будинку є сумнівним.

З вказаного висновку № 1399/1522-1524 від 30 вересня 2020 року вбачається, що запропонований експертом варіант поділу житлового будинку передбачає поділ між співвласниками приміщень у будинку лише за умови проведення значного обсягу будівельних робіт по переплануванню і добудові будинку. При проведенні переобладнання з улаштуванням прорізів та улаштуванням, демонтуванням та переносом перегородок необхідно виконати заходи по посиленню несучих конструкцій та переопирання балок перекриття. При цьому експерт не визначив вартість таких будівельних робіт, та окрім того, не зрозуміло чи зможуть при такому поділі сторони по справі, отримати всі необхідні дозволи та підвести комунікації, як то облаштувати окреме водопостачання, електропостачання, газопостачання тощо.

Відтак, враховуючи вище вказане, суд дійшов правильного висновку про відсутність підстав для задоволення вимоги позивачки щодо поділу спірного жилого будинку.

Колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги про те, що суд першої інстанції відмовляючи у задоволенні вимоги про поділ житлового будинку, не розглянув можливості визначення порядку користування земельною ділянкою, відмовив у її задоволенні та не зазначив мотивів такої відмови.

Так, стосовно вимоги позивачки про встановлення порядку користування земельною ділянкою місцевим судом було вказано, що оскільки виділити частину будинку неможливо, то на теперішній час немає необхідності у встановленні порядку користування земельною ділянкою.

Крім того, сам експерт в своєму висновку № 1399/1522-1524 від 30 вересня 2020 року зазначив, що ним запропоновано 2 варіанти порядку роздільного користування земельної ділянки відповідно до запропонованого варіанту розподілу житлового будинку згідно з частками співвласників на домоволодіння.

Тобто експертом вказані варіанти порядку користування земельною ділянкою пропонувалися саме у зв`язку з тим, що він вважав за можливе проведення розподілу житлового будинку. Іншого порядку користування земельною ділянкою, зокрема, за відсутності реального поділу будинку, експертом не було запропоновано.

При цьому, позивачка не позбавлена можливості звернутися до суду з вимогою про встановлення порядку користування земельною ділянкою з інших підстав, тобто не у зв`язку з проведенням поділу житлового будинку.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду і не містять нових даних, які б давали підстави для скасування ухваленого рішення. Правильно встановивши фактичні обставини справи, суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 367; 374 ч. 1 п. 1; 375; 381-382 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Щербак Світлани Володимирівни залишити без задоволення.

Рішення Ковпаківського районного суду м. Суми від 01 червня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 10 вересня 2021 року.

Головуючий: Т.А. Левченко

Судді: В.І. Криворотенко

Ю.О. Філонова