Провадження 2/357/4456/21
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22.09.2021 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Цукуров В. П. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради Київської області, третя особа з самостійним вимогами ОСОБА_2 про визнання права на земельну ділянку та житловий будинок у порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

17.09.2021 року на адресу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області засобами поштового зв`язку надійшли матеріали даного позову.

Дослідивши дані матеріали на предмет дотримання процесуального законодавства під час звернення до суду, суд приходить до висновків про те, що подана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає приписам ЦПК України.

За приписами ч.1 - ч.6 ст.175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору. У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Згідно з положеннями ч.1 - ч.5 ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Правила цієї статті щодо подання копій документів не поширюються на позови, що виникають з трудових правовідносин, а також про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок кримінального правопорушення чи каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду.

Втім, до позовної заяви позивачем не додано її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно до правил ч.1, ч.2 ст.52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу.

Згідно з ч.1, ч.4 ст.53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

У позовній заяві позивач зазначає як третю особу з самостійним вимогами щодо предмету спору ОСОБА_2 . Втім, вказана особа на даний час не може мати самостійні вимоги у розумінні процесуального закону, оскільки провадження у справі не відкрито, та, відповідно належнї позовної заяви від вказаної особи на адресу суду не надходило. Таким чином, позивачу необхідно визначитися і за наявності правових підстав вірно вказати у позові процесуальний статус ОСОБА_2 .

За приписами ч.2 ст.242 ЦК України опікун є законним представником, зокрема, малолітньої особи. Відповідно до положень ч.1, ч.5 ст. 56 ЦПК України у випадках, встановлених законом, зокрема, фізичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб або державних чи суспільних інтересів та брати участь у цих справах. У разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача.

Втім, у вступній частині позовної заяви у якості позивача зазначено ОСОБА_1 . У той же час, у першому абзаці описової частини повідомляється, що позивач діє в інтересах малолітніх ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 . Виходячи із приписів вищенаведених норм матеріального та процесуального права, позивачами у справі мають бути саме вищевказані малолітні особи, а ОСОБА_1 у якості опікуна має статус їхнього законного представника. Таким чином, позовна заява має містити відомості, передбачені п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України відносно вказаних малолітніх осіб.

На підставі п.2 ч.1 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Тобто, на підтвердження повноважень ОСОБА_1 як законного представника ОСОБА_3 та ОСОБА_4 мають бути відповідні рішення про її призначення опікуном малолітніх дітей. У першому абзаці позовної заяви позивач посилається на те, що малолітні діти є онуками позивача та передані під її опіку рішенням суду, текст якого доступний за наведеним нею посиланням в ЄДРСР. Втім, таке посилання не є належним доказом опікунства позивача над малолітніми дітьми, оскільки у ЄДРСР рішення суду оприлюднюються з застосуванням процедури знеособлення, тобто без зазначення відомостей, що ідентифікують особу. А тому, на підтвердження факту встановлення опікунства позивач має надати завірену копію рішення суду з відміткою про набрання ним законної сили.

Як вже зазначалося вище, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Проте, у пункті 6 резолютивної частини позовної заяви не зазначено що саме/які дії позивач просить суд зобов`язати здійснити відповідача.

Відповідно до ч.2 ст.185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином позивачу необхідно усунути вказані недоліки та суперечності позову у спосіб подачі нової редакції позовної заяви або уточнень до вже поданої позовної заяви у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вищевикладеного та керуючись, ст.ст. 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради Київської області, третя особа з самостійним вимогами ОСОБА_2 про визнання права на земельну ділянку та житловий будинок у порядку спадкування - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

СуддяВ. П. Цукуров