Справа № 766/3424/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2021 року Херсонський міський суд Херсонської області в складі:

головуючого судді Прохоренко В.В.,

секретар Бакшина К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Херсонської міської ради, ОСОБА_2 , третя особа: Державний нотаріус Першої Херсонської нотаріальної контори Гудима О.Б. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

Позивач звернулася до суду з позовом до Херсонської міської ради, ОСОБА_2 , третя особа: Державний нотаріус Першої Херсонської нотаріальної контори Гудима О.Б. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якому просила визначити їй додатковий для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги обґрунтовані тими обставинами, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_3 .

Після її смерті відкрилася спадщина на житловий будинок з господарчими та побутовими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 , та який розташований на земельній ділянці площею 0,0763 га, наданій у користування, кадастровий номер № .01.014.0007, згідно довідки про присвоєння кадастрового номеру без правовстановлюючого документа.

За життя ОСОБА_3 заповіла все належне їй рухоме та нерухоме майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось, і все те, на що за законом вона матиме право ОСОБА_1 , що підтверджується заповітом від 23.03.2012 року.

Крім того, відповідно до договору дарування від 17.03.2010 року, посвідченого державним нотаріусом Першої Херсонської державної нотаріальної контори Гудимою О.Б. ОСОБА_3 подарувала ОСОБА_1 житловий будинок з господарчими та побутовими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 , та який розташований на земельній ділянці площею 0,0763 га, наданій у користування, кадастровий номер № .01.014.0007, згідно довідки про присвоєння кадастрового номеру без правовстановлюючого документа.

Для отримання спадщини позивач не змогла у встановлений строк звернутись із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, так як майже весь 2012 рік провела за межами Укрїни в Ізраїлі. Крім того, вважала, що спірний житловий будинок їй належить згідно договору дарування від 17.03.2010 року, про те що заповіт не скасований вона дізналась коли звернулась до нотаріуса.

Вважає причину пропуску вказаного строку поважною. На звернення до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини позивачу було повідомлено, що строк для прийняття спадщини нею пропущений.

Позивач в судове засідання не з`явився, надала повноваження представнику.

Представник позивача в останнє судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала, просила суд їх задовольнити, з підстав, зазначених в позовній заяві.

Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилась, про дату, час а місце судового засідання була повідомлена у встановленому законом порядку.

Представник відповідача Херсонської міської ради в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце судового засідання була повідомлена у встановленому законом порядку. Надала до суду відзив в якому просила відмовити в задоволенні позову.

Третя особа - державний нотаріус Першої Херсонської нотаріальної контори Гудима О.Б. в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність.

Дослідивши матеріали справи, суд установив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 13ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні позову.

Згідно положень ст.ст.1216, 1217, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що 23.12.2009 року ОСОБА_3 склала заповіт, відповідно до якого заповіла все належне їй рухоме та нерухоме майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось, і все те, на що за законом вона матиме право ОСОБА_1 .

Крім того, з копії договору дарування від 17.03.2010 року вбачається, що ОСОБА_3 подарувала ОСОБА_1 житловий будинок з господарчими та побутовими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 , та який розташований на земельній ділянці площею 0,0763 га, наданій у користування, кадастровий номер № .01.014.0007, згідно довідки про присвоєння кадастрового номеру без правовстановлюючого документа.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , що підтверджується актовим записом про смерть 67, складений Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м.Херсоні 22.01.2013 року.

Після її смерті відкрилась спадщина на належний їй житловий будинок з господарчими та побутовими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 , та який розташований на земельній ділянці площею 0,0763 га, наданій у користування, кадастровий номер № .01.014.0007, згідно довідки про присвоєння кадастрового номеру без правовстановлюючого документа.

З матеріалів спадкової справи вбачається, що з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , звернулась донька ОСОБА_4 та на підставі її заяви було заведено спадкову справу № 196/2013.

З листа Першої Херсонської державної нотаріальної контори № 287/01-16 від 30.01.2020, вбачається, що до Першої Херсонської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини звернулась в порядку ст. 1268 ЦК України, після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , звернулася донька померлої ОСОБА_1 , проте у видачі свідоцтва про право на спадщину їй відмовлено, у зв`язку з пропуском строку, встановленого законом для прийняття спадщини.

Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з частиною першою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до частини першою статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з положеннями статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ст.1272 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, а тому при встановлені причин пропуску зазначеного строку суд має з`ясувати саме цей період шість місяців з дня відкриття спадщини тобто з 21.01.2013 року по 21.06.2013 року.

В обґрунтування поважності причин пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 , зазначила, що після смерті матері, вона вважала, що всі питання про розподіл майна спадкодавця вже було вирішено, шляхом укладання договорів дарування стосовно неї та її сестри ОСОБА_4 .. Також вона була впевнена, що покійна мати скасувала заповіт, оскільки вона повідомила про свій намір нотаріусу при оформленні договору дарування. Крім того позивач зазначила, що майже весь 2012 рік вона провела за межами України, в Ізраїлі.

На підтвердження зазначених обставин позивач надала договір дарування та копію закордонного паспорту, виданого на ім`я ОСОБА_5 , з якого вбачається, що остання протягом 2015-2016 років знаходилась за межами України.

Суд не приймає до уваги твердження позивача, що весь 2012 рік вона перебувала за межами України, скільки зазначений період не входить в період прийняття спадщини, спадкодавець померла у 2013 році.

Допитана в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_6 підтвердила обставини, зазначені в позовній заяві.

Враховуючи , що судом не встановлено наявності у спадкоємця перешкод для подання заяви про прийняття спадщини, та вона не скористалася правом на прийняття спадщини через юридичну необізнаність (оскільки вважала, що заповіт скасований), то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Згідно до вимог ч. 1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадка.

Відповідно до статей 12,81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом

За положенням ст.ст. 76-81 ЦПК України засобами доказування у цивільний справі є пояснення сторін і третіх осіб, показання свідків, письмові докази, речові докази і висновки експертів. Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про те, що позивачем не доведено поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки наведені обставини не є об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для вчинення цих дій, тому відсутні правові підстави для задоволення позову.

На підставі викладеного, ст.ст.1269 - 1270,1272 ЦК України, керуючись ст.ст. ст. ст. 6-13, 81, 258, 259, 263, 264, 265 ЦПК України, суд,

вирішив:

В задоволені позову ОСОБА_1 до Херсонської міської ради, ОСОБА_2 , третя особа: Державний нотаріус Першої Херсонської нотаріальної контори Гудима О.Б. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Відповідно до Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, до для початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Суддя В.В.Прохоренко