Справа № 299/4080/19
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 серпня 2021 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

Головуючого - судді Бисага Т.Ю.

суддів: Кожух О.А., Куштан Б.П.,

за участі секретаря Кекерчень М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» на ухвалу Виноградівського районного суду Закарпатської області від 27 травня 2021 року, головуюча суддя Бак М.Д., у справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

АТ КБ «ПриватБанк» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Виноградівського районного суду Закарпатської області від 27 травня 2021 року даний позов залишено без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою Банк оскаржив її в апеляційному порядку. В апеляційній скарзі просить ухвалу суду скасувати та направити матеріали справи для продовження розгляду до суду першої інстанції. В обґрунтування скарги посилається на порушення судом норм процесуального права.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши підстави апеляційної скарги, вважає, що така підлягає задоволенню з наступних підстав.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення справи без ухвалення рішення, яка застосовується, як правило, у зв`язку з порушенням заінтересованими особами умов реалізації права на звернення до суду і не перешкоджає повторному зверненню до суду з таким же позовом. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.

Вичерпний перелік підстав залишення заяви без розгляду наведений у ст. 257 ЦПК України.

Згідно із ч. ч. 1, 5 ст. 223 ЦПК України неявка в судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Вирішуючи питання про залишення позову без розгляду, суд повинен врахувати всі умови залишення заяви без розгляду у сукупності. Відсутність хоча б однієї із умов, не дає права суду залишати позов без розгляду.

Вказані правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі №759/6512/17 (провадження №61-4437св20), від 07 грудня 2020 року у справі №686/31597/19 (провадження №61-15254св20), від 20 січня 2021 року у справі №450/1805/18 (провадження №61-2329св20).

Залишаючи позовну заяву АТ КБ «ПриватБанк» без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд першої інстанції виходив із того, що представник позивача повторно не з`явився в судове засідання, а саме: 29.04.2021 та 27.05.2021, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Однак, колегія судів апеляційного суду не може погодитись із таким висновком суду першої інстанції, оскільки при постановленні ухвали було неправильно та не в повному обсязі встановлено обставини, які мають значення для справи, неправильно визначено правовідносини, які регулюються, що призвело до неправильного застосування норм процесуального права.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною 3 ст. 13 ЦПК України передбачено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно із частини третьої статті 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Як вбачається з позовної заяви, представник АТ КБ «ПриватБанк» зазначив, що в разі неявки в судове засідання відповідача АТ КБ «ПриватБанк» не заперечує проти розгляду справи за відсутності представника банку та винесення заочного рішення судом. (а.с. 1-3).

Апеляційний суд також звертає увагу, що чинним законодавством не передбачено подання заяви про розгляд справи без участі позивача на кожне судове засідання. Однак, вказані обставини залишились поза увагою суду першої інстанції.

Таким чином, за наявності матеріалах справи клопотання АТ КБ «ПриватБанк» про розгляд справи без участі їх представника, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про залишення позову без розгляду згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, оскільки обов`язковою умовою для залишення позовної заяви без розгляду є повторність неявки особи в судове засідання або не повідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи без його участі.

У випадку, коли від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, але його відсутність перешкоджає розгляду справи, суд може визнати явку позивача обов`язковою відповідно до пункту 5 частини другої статті 223 ЦПК України.

Матеріалами справи встановлено, що ухвалою суду від 26.03.2020 року клопотання про розгляд справи за відсутності представника позивача, викладене в позовній заяві, залишено без розгляду.

Однак, апеляційний суд не вбачає, а суд першої інстанції не вказав, з яких саме підстав неможливо розглянути справу за відсутності представника позивача та жодним чином не вмотивував, яким чином неявка представника банку перешкоджає розгляду справи.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

На підтвердження позовних вимог АТ КБ «ПриватБанк» надано ряд документів.

Тому, колегія суддів погоджується із доводами апеляційної скарги відносно того, що суд першої інстанції мав можливість вирішити справу на підставі наявних в ній доказів та висловленої позиції позивача, підтверджених відповідними поясненнями та доказами, однак суд фактично ухилився від вирішення справи по суті.

Крім того, апеляційний враховує, що дана справа згідно з пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України є малозначною та повинна бути розглянута протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження. За правилами Цивільного процесуального Кодексу України у суді першої інстанції у порядку спрощеного провадження розглядаються малозначні справи без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Тому, суд першої інстанції мав можливість надати оцінку долученим до позовної заяви і додатково поданим доказам, та на їх підставі ухвалити відповідне рішення.

Оскільки висновки суду першої інстанції зроблені з неправильним застосуванням норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали, то відповідно до ст. 379 ЦПК України це є підставою для скасування ухвали суду і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись т. 367, 374,379,381,382-384 ЦПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» задовольнити.

Ухвалу Виноградівського районного суду Закарпатської області від 27 травня 2021 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови суду складено 27 серпня 2021 року.

Головуючий

Судді