Справа № 405/3938/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2021 року м. Кропивницький

Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі:

головуючого-судді Драного В.В.

за участю секретаря Дерев`янко А.В., Дятел О.В.

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління комунальною власністю Міської ради міста Кропивницького про встановлення факту проживання однією сім`єю та визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача Управління комунальною власністю Міської ради міста Кропивницького про встановлення факту проживання однією сім`єю більше п`яти років із спадкодавцем ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 . В обґрунтування позову вказав, що 18.06.2020 року, з метою оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_3 , ним було подано відповідну заяву до Кропивницької міської державної нотаріальної контори №1.За результатом розгляду зазначеної заяви державним нотаріусом Кушнір В.П. було видано роз`яснення №01-16 від 18.06.2020 року про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, з підстав пропущення визначеного законом шестимісячного строку для прийняття спадщини та відсутністю письмових доказів перебування зі спадкодавцем в родинних відносинах чи проживання однією сім`єю понад п`ять років на час смерті спадкодавця.Вказує, що з ОСОБА_3 вони були знайомі з 2005 року, перебували у фактичних шлюбних відносинах з початку 2010 року по день її смерті. Основним місцемїх проживання була квартира АДРЕСА_1 .Частково (невеликими періодами, по кілька днів) проживали в м. Одеса, оскільки займалися торгівельним бізнесом і мали торгівельні магазини як на території м. Кіровограда, так і на території м. Одеси. Зазначає, що прожили однією сім`єю понад дев`ять років. Протягом всього періоду мали гарні теплі стосунки, завжди підтримували один одного. ОСОБА_3 була оформлена приватним підприємцем, вони разом закуповували товар (посуд), облаштовували магазини, планували ведення справ. З першого дня їх спільного проживання у них був спільний бюджет та побут. Вони разом святкували сімейні свята, ходили в гості, фактичні шлюбні відносини за своєю суттю не відрізнялися від офіційних шлюбних відносин. Підтвердити з ОСОБА_3 стосунки може велике коло осіб. Строк прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 закінчився 04 квітня 2020 року.3 17 березня 2020 року на території України були впровадженні карантинні заходи, спрямовані на попередження розповсюдження вірусної інфекції (ковід-19). Вказує, що оскльки ним суворо дотримувалися протиепідеміологічні заходи, він не зміг вчасно звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.Наведені підстави пропуску строку на прийняття спадщини просить визнати поважними та визначити йому додатковий строк на подання відповідної заяви нотаріусу.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 03.07.2020 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

18.08.2020 року за вх. № 18518 до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву. Представник відповідача вважає, що звернення позивача до суду з данними позовними вимогами є передчасним, відповідача треба заміни на належного - Міську раду м. Кропивницького та просив відмовити у задовлленні позовних вимог до Управління комунальної власності Міської ради м. Кропивницького.

Ухвалою суду від 28.09.2020 року підготовче провадження було закрито, призначений розгляд справи по суті.

04.02.2021 року за вх. № 2793 до суду надійшла заява ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог, де він просив встановити факт, що він ОСОБА_1 , проживав зі спадодавцем ОСОБА_3 однією сім`єю більше п`яти років до дня її смерті, померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , визначити йому додатковий строк, тривалістю у два місяці з дня набрання рішенням законної сили, для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У судовому засіданні 03.06.2021 року позивач та його представник уточнені позовні вимоги підтримали, пославшись на викладені у позові обставини, просили його задовольнити у повному обсязі.

У судове засідання 02.09.2021 року представник позивача адвокат Березовська І.А. подала заяву, в якій підтримала позов з заявою про уточнення позовних вимог, просила його задовольнити, та розглядати справу без її участі.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи не надав.

Згідно ч.1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

За таких обставин, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності представника відповідача на підставі матеріалів справи та наявних у справі доказів.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Заслухавши пояснення позивача та його представника, допитавши свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , дослідивши матеріали справи, оцінивши докази по справі в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 61 рік померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 05 жовтня 2019 року, виданим Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, актовий запис № 10200 (а.с. 14).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на майно померлої.

Листом-роз`ясненням державного нотаріуса Кропивницької державної нотаріальної контори № 1 Кушнір В.П. від 18.06.2020 року за № 01-16 на звернення позивача останньому повідомлено, що факт прийняття ним спадщини шляхом постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини документально не підтверджено, для оформлення спадщини після смерті померлої необхідно надати рішення суду про встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини (а.с. 11).

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , пояснив, що знає ОСОБА_1 з 1990 року, підтвердив, що з 2007 року позивач мешкав з ОСОБА_7 у АДРЕСА_2 , разом з ОСОБА_8 приїздив до його батьків.

Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка є рідною сестрою позивача, пояснила, що брат з 2010 року почав проживати разом з ОСОБА_8 за адресою: АДРЕСА_3 , вели спільний бізнес, разом відпочивали, завжди були разом, похованням ОСОБА_8 займався брат.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , пояснив, що він з позивачем знайомий з 2013 року, підтверджує, що позивач мешкав з ОСОБА_8 , він з дружиною був у них дома, у них все було разом, вони проживали як звичайна сім`я до смерті ОСОБА_8 .

Згідно акту про фактичне проживання особи від 31.05.2021 року, складеного ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , засвідченого печаткою КП «ЖЕО №1 Кропивницької міської ради», ОСОБА_1 проживав однією сім`єю з ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_3 у період з 2010 року по день смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 146).

Згідно ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Членів сім`ї пов`язують взаємні права та обов`язки. Ця ознака є найбільш вагомою для юридичного визначення поняття сім`ї.

Згідно роз`яснень Верховного Суду України у листі «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 01.01.2012 року, доказами, які свідчать про факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу можуть бути: свідоцтва про народження дітей, довідки з місця проживання, свідчення свідків, листи ділового та особистого характеру тощо). Також це можуть бути: свідоцтво про смерть одного із «подружжя», свідоцтва про народження дітей, в яких чоловік у добровільному порядку записаний як батько, виписки з погосподарських домових книг про реєстрацію чи вселення; докази про спільне придбання майна як рухомого, так і нерухомого (чеки, квитанції, свідоцтва про право власності); заяви, анкети, квитанції, заповіти, ділова та особиста переписка, з яких вбачається, що "подружжя" вважали себе чоловіком та дружиною, піклувалися один про одного; довідки житлових організацій, сільських рад про спільне проживання та ведення господарства.

Конституційним Судом України у рішенні від 03.06.1999 р. за № 5-рп/99 (справа про офіційне тлумачення терміна «член сім`ї») визначено таку обов`язкову ознаку члена сім`ї, як ведення спільного господарства. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, а й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт, тощо.

Європейський суд з прав людини, надаючи власне визначення терміну «сімейне життя», вказує на те, що сімейне життя може існувати там, де між особами не існує жодних юридичних зв`язків. Так, у справі «Ельсхольц проти Німеччини» суд визначив, що «поняття сім`ї (за статтею 8 ЄКПЛ) не обмежується стосунками на основі шлюбу і може охоплювати інші «сімейні» de facto зв`язки, коли сторони проживають разом поза шлюбом».

Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Згідно ст.1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Встановлення в судовому порядку факту проживання однією сім`єю заявника з померлою необхідно для вирішення питання щодо прийняття спадщини після її смерті.

Ретельний аналіз цих доказів, в їх сукупності, вказує на те, що обставини, на які посилається позивач щодо його проживання однією сім`єю з померлою ОСОБА_3 знайшли своє підтвердження в судовому засіданні.

На підставі вищенаведених доказів, приймаючи до уваги показання свідків та надані суду письмові докази, суд дійшов висновку про наявність підстав для встановлення факту проживання однією сім`єю ОСОБА_1 з ОСОБА_3 більше п`яти років до дня смерті останньої.

В обгрунтування позовних вимог, позивач посилається на те, що пропустив строк для прийняття спадщини у зв`язку з тим, що з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", з 12.03.2020 на всій території України установлено карантин.

Як вже зазначалось вище, ОСОБА_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , після смерті якої відкрилась спадщина. Таким чином, строк встановлений для подання заяв про прийняття спадщини спливає 04.04.2020 року.

Судом встановлено, що 18.06.2020 року позивач звертався до нотаріальної контори з заявою щодо порядку прийняття спадщини і оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_3 , на яку отримав лист-роз`яснення державного нотаріуса Кропивницької державної нотаріальної контори № 1 Кушнір В.П. від 18.06.2020 року за № 01-16 яким повідомлено заявника, що для оформлення спадщини після смерті померлої необхідно надати рішення суду про встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини (а.с. 11).

Крім того, встановлено, що у період з 17.03.2020 року по 18.06.2020 року, у зв`язку з веденням карантину особистий прийом громадян не проводився, робота нотаріальної контори була проведена в дистанційному режимі (а.с. 147).

Постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 року, з метою запобігання поширенню короновірусної хвороби (COVID-19), був встановлений карантин з 12.03.2020 року до 03.04.2020 року, який згодом був неодноразово продовжений.

Згідно статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

З метою убезпечити населення України від поширення гострих респіраторних захворювань в тому числі, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, який віднесено до особливо небезпечних, введено ряд обмежень, в тому числі обмежено пересування громадян та перебування їх у громадських місцях, обмежена робота державних установ, в тому числі і нотаріальних контор.

За загальним правилом, визначеним частиною першою статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом зазначеної норми, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного частиною першою статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має ураховувати, що такі причини визначаються у кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Введення карантинних заходів на території України, що створюють істотні труднощі для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини є поважною причиною, яка зумовлена непереборними явищами та не залежить від волі позивача.

Крім того, у відповідності з Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавіруснуї хвороби (COVID-19)» № 530-IX від 17.03.2020, з дня оголошення карантину зупиняється перебіг строків звернення за отриманням адміністративних та інших послуг та строків надання цих послуг, визначених законом. Від дня припинення карантину перебіг цих строків продовжується з урахуванням часу, що минув до його зупинення.

Отже, обставини (причини), у зв`язку з якими позивач пропустив строк для прийняття спадщини були: об`єктивними, адже не залежали від волі позивача; непереборними, оскільки не могли бути усунуті позивачем; носили для позивача характер істотних труднощів, оскільки унеможливлювали подачу позивачем заяви про прийняття спадщини.

Враховуючи вищевикладене, а також наявність підстав для встановлення факту проживання однією сім`єю ОСОБА_1 з ОСОБА_3 більше п`яти років до дня смерті останньої, суд вважає, що строк для подання заяви про прийняття спадщини позивачем пропущено з поважних причин, а тому позивачу необхідно визначити додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з чим позовна заява підлягає задоволенню у повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 19, 76, 81, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 ) до Управління комунальною власністю Міської ради міста Кропивницького (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 41) про встановлення факту проживання однією сім`єю та визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Встановити факт проживання ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_7 ) з спадодавцем ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_8 ) однією сім`єю більше п`яти років до дня її смерті - ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП: НОМЕР_2 ( АДРЕСА_4 ), додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці з моменту набрання рішенням законної сили для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_9 ,яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Судові витрати залишити по фактично понесеними позивачем.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ленінського районного

суду м. Кіровограда В.В. Драний