Справа № 214/1008/21
2/214/1727/21
У Х В А Л А

Іменем України

про повернення позовної заяви

02 вересня 2021 року Суддя Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Гринь Н.Г. дослідивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , який представляє інтереси ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа Криворізька загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів №41 щодо стягнення матеріальної та моральної шкоди з громадянина ОСОБА_4 , батька учня 6-В класу КЗОШ №41 ОСОБА_5 , 2007 р.н., -

ВСТАНОВИВ:

До Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області звернувся ОСОБА_1 , який представляє інтереси ОСОБА_2 з позовом до ОСОБА_3 , третя особа- Криворізька загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів №41 щодо стягнення матеріальної та моральної шкоди з громадянина ОСОБА_4 , батька учня 6-В класу КЗОШ №41 ОСОБА_5 , 2007 р.н.

05 лютого 2020 року судом на виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України направлено запит до Відділу реєстрації місця проживання громадян виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради для перевірки місця реєстрації відповідача та 22 лютого 2021 року направлено запит до Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області для перевірки місця реєстрації відповідача.

01 квітня року з надійшла відповідь з Відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в Дніпропетровській області про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача в якому повідомлено, що ОСОБА_3 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Однак вказана позовна заява не відповідала вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, тому ухвалою судді Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу від 01 квітня 2021 року позов було залишено без руху, а позивачу та її представнику запропоновано у встановлений строк усунути вказані недоліки.

Частиною 5 ст. 124 Конституції України встановлено, що судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.

Ухвалу судді від 01 квітня 2021 року представник позивача ОСОБА_1 отримав особисто, що підтверджується поштовим відправленням, яке повернулося на адресу суду.

Як зазначено в ст.10 ЦПК України, ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, як джерела права.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Згідно частини 1 та 2 статті 181 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зазначені вимоги процесуального закону були виконані та постановлено ухвалу, в якій зазначено підстави залишення заяви без руху та про що повідомлено позивачів та надано їм строк для усунення недоліків.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Однак у встановлений строк недоліки, перелічені у вищезгаданій ухвалі, усунуті не були, позивачі заяв та документів до суду не подавав.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

З урахуванням вище викладеного та зазначеного позивач відповідно до ухвали суду не виконав вимоги, визначені ч. 1 ст. 185 ЦПК України, у встановлений судом строк та з заявою про продовження строку для усунення недоліків у позові, станом на 19 лютого 2021 року, не звертався, тому згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України матеріали позовної заяви вважаються неподаними і повертаються позивачу.

Частиною 5 ст. 185 ЦПК України визначено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Згідно до ч. 6 ст. 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Роз`яснити позивачам, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із вказаною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

На підставі викладеного, керуючись ч. ч. 3, 5, 6 ст. 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , який представляє інтереси ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа Криворізька загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів №41 щодо стягнення матеріальної та моральної шкоди з громадянина ОСОБА_4 , батька учня 6-В класу КЗОШ №41 ОСОБА_5 , 2007 р.н., вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити представнику позивача ОСОБА_1 , який представляє інтереси ОСОБА_2 , що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із вказаною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвалу може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: Н.Г.Гринь