ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 серпня 2021 року

м.Харків

справа № 953/1681/20

провадження № 22-ц/818/3147/21

Харківський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого : Хорошевського О.М.

суддів колегії: Бурлака І.В., Котелевець А.В.

за участі секретаря Пузікової Ю.С.

учасники справи -

позивач за первісним (відповідач за зустрічним) Акціонерне товариство «Харківобленерго»

відповідач за первісним (позивач за зустрічним) - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Київського районного суду м. Харкова від 16 лютого 2021 року, постановлено суддею Лях М.Ю.,

у справі за позовом Акціонерного товариства «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення суми нарахувань за актом та зустрічним позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Харківобленерго» про визнання дій протиправними, зобов`язати вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

У січні 2020 року Акціонерне товариство «Харківобленерго» звернулось до суду із позовом в якому з урахуванням просило стягнути з відповідача суму нарахувань за актом у розмірі 40228, 40 грн. та судовий збір.

Позовна заява мотивована тим, що будинок за адресою: АДРЕСА_1 , належить на праві власності відповідачу.

Під час перевірки 28 листопада 2019 року електроустановки за адресою АДРЕСА_1 , де проживає відповідач, який є споживачем послуг АК «Харківобленерго», виявлено факт безоблікового користування електричною енергією, електрична енергія споживається, але приладом обліку не враховувалась внаслідок монтажу схованої проводки до приладу обліку. Виявлені порушення були зафіксовані в акті.

На підставі вищевикладеного, позивач просив суд стягнути з відповідача на користь АК «Харківобленерго» донарахування у розмірі 40228,40 грн у зв`язку з порушенням «Правил користування електроенергією для населення».

25 лютого 2020 року ОСОБА_1 подав зустрічну позовну заяву в якій просить визнати неправомірними дії АТ «Харківобленерго», зобов`язати скасувати протокол № 106 від 24.12.2019 року та Акт про порушення від 28.11.2019 року та відшкодувати моральну та матеріальну шкоду.

Позовна заява обґрунтована тим, що працівники які склали акт не надали доказів наявності у них права на його складення, чи пройшли вони відповідний інструктаж. Також, в акті не зазначено де саме було самовільне підключення. Не надано і доказів такого підключення. Крім того, АТ «Харківобленерго» повинно було здійснити відключення всіх самовільних підключень проте, цього не зроблено. Під час складання акут було порушено процедуру передбачену законодавством. Також не доведено періоду за який нараховано штраф.

Рішенням Київського районного суду м.Харкова від 16 лютого 2021 року позовну заяву Акціонерного товариства «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення суми нарахувань за актом задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Харківобленерго» суму нарахувань за актом у розмірі 40228,40 грн. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Харківобленерго» судовий збір у розмірі 1921 грн.

У задоволенні зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Харківобленерго» про визнання дій протиправними, зобов`язати вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди відмовити.

ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, яка мотивована тим, що оскаржуване рішення незаконне, необґрунтоване, ухвалено з порушенням норм матеріального та процесуального права, висновки суду не відповідають дійсним обставинам справи.

В апеляційній скарзі скаржник зазначає, що суд безпідставно стягнув з нього судовий збір, оскільки суд задовольняючи позовні вимоги акціонерного товариства визнав його споживачем, а тому з нього не підлягає стягненню судовий збір.

Крім того, суд допитав свідків Акціонерного товариства при цьому проігнорувавши клопотання скаржника про допит його свідків.

Також, судом порушено принцип змагальності та справедливості оскільки його не було повідомлено, що буде відбуватись допит свідків в судовому розгляді.

Суд безпідставно прийняв відзив AT, відповідь на відзив оскільки були порушені строки передбачені ЦПК тому повинні були б застосуватись наслідки статті 126 ЦПК.

Також суд в порушення норм процесуального права, прийняв показання у якості свідків представника AT, оскільки у відповіді на відзив я зазначав, що такі покази не можуть вважатись належними, допустимими та достовірними, а отже не можуть бути взяті до уваги, оскільки працівники AT є заінтересованими особами.

Також, акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів, від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню. НКРЕКП підтвердило, що акт було розглянуто не у визначеному Правилами порядку протягом 60 календарних днів, а отже він підлягав скасуванню. Але суд першої інстанції не врахував це та визнав допустимим, достатнім та достовірним Акт про порушення, чим порушив норми процесуального права.

Суд визнав як достовірним, допустимим та достатнім доказ того, що відповідно до акту з надання послуги стандартного приєднання від 06.09.2019 року №105851-624-1, скаржником було зроблено там підпис, але це не відповідає дійсності, на тому акті, він не робив підпис.

Щодо факту присутності його на розгляді комісії з розгляду перший раз, інформація зазначена в акті, що він був присутній на розгляді комісії з розгляду актів є неправдивою, це можуть підтвердити свідки про допит яких, він заявляляв.

Суд порушуючи норми процесуального права та неправильно застосовуючи норми матеріального права не врахував при винесенні рішення по справі, що відповідно до ЖКХ надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах й правовий статус споживача особа набуває після підписання договору з виконавцем комунальної послуги.

Суд порушуючи норми процесуального права та неправильно застосовуючи норми матеріального права не врахував при винесенні рішення по справі, що акт про порушення є лише фіксацією ситуації, яка відбулась, відповідно до практики Верховного суду , про що і зазначалось в документах поданих скаржником до суду, а не є підтвердженням вини чи причетності.

Суд порушуючи норми процесуального права та неправильно застосовуючи норми матеріального права не врахував, що невідомо яким чином, комісія, в складі якої були заінтересовані особи прийшли до висновків, що я причетний до порушень Правил, оскільки відповідно до пункту 8.2.6 де чітко зазначено, що у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії тільки у разі причетності споживача до порушення Постанови №312 НКРЕКП. Протокол не містить будь-яких доказів моєї причетності до порушення Постанови №312 НКРЕКП, оскільки я її не порушував, та як зазначалось в документах поданих до суду єдиним документом, який буде доводити мою причетність є вирок Суду. Не врахував, що в Протоколі засідання комісії зазначено порушення, яке не відповідає порушенням наведеним в Постанові №312 НКРЕКП.

Таким чином суд першої інстанції неповно дослідив матеріали справи та встановив обставини, не звернув уваги на розбіжності в документах наданих Акціонерним товариством.

У відзиві на апеляційну скаргу представник Акціонерного товариства «Харківобленерго» Левада Р.М. просить рішення суду залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, судова колегія вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

У статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Вказаним вимогам оскаржене рішення суду відповідає у повній мірі.

Задовольняючи позовні вимоги АТ «Харківобленерго» суд першої інстанції виходив із того, що Акт про порушення №230369 від 28.11.2019 р. року підтверджує факт порушення, що призвело до споживання необлікованої електричної енергії, що ОСОБА_1 допустив підключення до електромережі з порушенням правил користування електричною енергією та споживав електричну енергію без її обліку приладом обліку. Відповідач вчинив дії, які призвели до споживання необлікованої електричної енергії, у зв`язку з чим позивач обґрунтовано склав акт про порушення та нарахував до сплати 40228,40 грн., у зв`язку з чим наявні правові підстави для задоволення уточнених АТ «Харківобленерго» позовних вимог до ОСОБА_1 про стягнення нарахувань за актом.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 суд виходив із того, що позивачем не доведено порушень з боку АТ «Харківобленерго», та не надано доказів на підтвердження спричинення працівниками АТ «Харківобленерго» моральної шкоди.

Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До зазначеного договору застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Частиною четвертою статті 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частин другої, третьої статті 27Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Згідно з пунктом 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно з законодавством за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електроенергії без приладів обліку.

За змістом пункту 53 ПКЕЕН У разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_2 на праві приватної власності належить житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , за вказаною адресою відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 з 2003 року.

З 18.02.2019 року ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії на підставі договору.

22.07.2019 р. ОСОБА_1 в особі представника звернувся до АТ «Харківобленерго» із заявою про приєднання електроустановки певної потужності, а саме з існуючої 2 кВт до 20 кВт та зміну ступеня напруги з 220 В до 380 В, що є послугою стандартного приєднання.

Відповідно до договору про стандартне приєднання до електричних мереж № 624/1/898 від 02.09.2019 р. житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 приєднується до електричних мереж АТ «Харківобленерго», з величиною потужності, замовленої до приєднання складає 20 кВт.

Зі змісту акту про надання послуги стандартного приєднання №105851_624_J від 06.09.2019 р. виданого АТ «Харківобленерго» вбачається, що житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 . що було приєднано до електричних мереж.

Відповідно до листа АТ «Харківобленерго» до ОСОБА_1 від 27.09.2019 р. погоджено робочий проект щодо влаштування лічильнику типу ОЕ-008 ARTIKP, 5(100)A, Іуст=33,07 А.

Відповідно до заяви від 18.10.2019 р. ОСОБА_1 просить прийняти прилад обліку на встановлення та виконати первинне програмування придбаного багато тарифного приладу обліку типу Система ОЕ-008 ARTIKP, заводський №33001382.

Зі змісту заяви ОСОБА_1 від 10.09.2019 р. до АТ «Харківобленерго» вбачається, що ОСОБА_1 просить погодити проект внутрішнього електропостачання потужністю Р=20 кВт у частині відповідності технічним умовам. Із заяви про приєднання електроустановки певної потужності ОСОБА_1 вбачається, що він просить надати послугу з приєднання електроустановок до електричних мереж та здійснити комплекс заходів та підключення електроустановок до електричних мереж.

Відповідно до Акту про порушення №230369 від 28.11.2019 р. виявлено порушення «Правил роздрібного ринку електричної енергії», а саме без облікове споживання електричної енергії поза приладом обліку, самовільне підключення до електричних мереж АТ «Харківобленерго»

Відповідно до протоколу №106 засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від 23.12.2019 р. визначений обсяг недоврахованої електроенергії складає 16488 кВт*год.; збитки завдані АТ «Харківобленерго» внаслідок без облікового споживання електроенергії у разі самовільного підключення до мереж АТ «Харківобленерго», згідно рахунка № складають 42167, 04 грн. Також відповідно до даного протоколу, при засіданні комісії ОСОБА_1 був присутній, від підпису відмовився.

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН), затвердженими постановою Кабінету Міністрів України за № 1357 від 26 липня 1999 року (з наступними змінами та доповненнями) і Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики (НКРЕ) України від 04 травня 2006 року № 562 та зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року за № 782/12656 з наступними змінами та доповненнями (далі - Методика).

Статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» встановлено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; порушення правил користування енергією тощо.

Відповідно до статті 26 цього ж Закону споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

Пунктом 48 ПКЕЕН передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки.

Пунктом 53 ПКЕЕН визначено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акту свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Так, згідно з п.п. «а» п. 3.3 Методики від 04 травня 2006 року № 562 розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за кількістю днів у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.

Порушення правил користування електричною енергією підтверджується наявним у справі Актом № №230369 від 28.11.2019 р, який містить підписи трьох представників енергопостачальника із зазначенням характеру порушення та електричної схеми підключення, а також - підпис ОСОБА_1 (а.с.5-6).

При цьому у вказаному Акті про порушення є рукописний запис про те, що з порушення ПКЕЕн він згодний, під чим підписався (а.с. 6 зворот).

Згідно протоколу № 106 засідання комісії Центрального РВ по розгляду актів порушення ПКЕЕн був розглянутий акт порушення ПКЕЕН № 230369, складений 28 листопада 2019 на споживача ОСОБА_1 особистий рахунок НОМЕР_1 , зареєстрований на ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 . Споживач порушив ПКЕЕ: прихована проводка, розкрадання електричної енергії. На засіданні комісії присутній споживач ОСОБА_1 . На розгляд комісії Акт порушення ПКЕЕн № 230369 від 28 листопада 2019 року, роздруківка розрахунку згідно методиці, роздруківка контрольних обходів. Рішення комісії: на підставі Акту порушення ПКЕЕн № 230369 від 28 листопада 2019 року згідно Методиці розрахунку обсягів електроенергії, недорахованої внаслідок порушення споживачем 0 фізичною особою ПКЕЕн, затв. Постановою НКРЕ від 14.10.10. № 1338, обсяг неврахованої електроенергії згідно розрахунку склав 16488 кВтч, на суму 42167,04 грн.

Протокол № 106 від 23 грудня 2019 року підписаний головою та членами комісії, а також у графі «споживач» зазначено «від підпису відмовився» (а.с. 7 зворот).

У згаданому Акті зазначено, що порушення ОСОБА_1 ПКЕЕН відбулося у зв`язку з безобліковим споживанням електричної енергії, електрична енергія споживалась, але приладом обліку не враховувалась внаслідок монтажу схованої проводки до приладу обліку, внаслідок чого електроенергія, що споживається не до враховується приладом обліку

Період за який розрахована заборгованість також відповідає вимогам ПКЕЕН.

Відповідно до вимог п. 53 Правил 26.09.2016 року було проведено засідання комісії з розгляду актів порушення ПКЕЕН.

Як вбачається з розрахунку позовної суми, збитки нанесені АК «Харківобленерго» внаслідок порушення ОСОБА_1 ПКЕЕН, складають 42167,04 гривні.

Відповідно до ст.12,81ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина 1статті 76 ЦПК України).

Згідно із статтею 89ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Таким чином позовні вимоги та доводи позивача підтверджені належними доказами, складений акт та висновки комісії, що відповідають вимогам згаданих нормативних актів, не був оскаржений позивачем у встановленому законом порядку, будь-яких експертних висновків, які б спростовували як факт порушення у споживанні електроенергії, зафіксований Актом, так і правильність висновків комісії щодо розрахунку донарахування за актом всупереч процесуальних обов`язків відповідачем до суду не було надано належних і допустимих доказів на підтвердження своїх заперечень проти позову та доводів скарги, внаслідок цього не були спростовані надані позивачем докази та встановлені судом на їх підставі обставини справи.

Суд першої інстанції правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, на підставі доказів, поданих сторонами, які отримали у оскарженому рішенні суду належну оцінку, та дійшов обґрунтованого висновку про доведеність вини відповідача у порушенні ПКЕЕН, у зв`язку із стягнув з нього на користь АК «Харківобленерго» збитки, спричинені безобліковим споживанням електричної енергії.

Суд першої інстанції відповідно до наявних у справі доказів правильно встановив, що відповідач порушив п. 48 «Правил користування електричною енергією для населення», обставини розкрадання електричної енергії ОСОБА_1 , внаслідок чого АК «Харківобленерго» було завдано матеріальну шкоду у розмірі 42167,04,00 грн., яка підлягає відшкодуванню.

Доводи скарги про відсутність відеозапису виявлення порушення за наявності його фотофіксації (а.с. 7) змісту згаданого Акту також не спростовують. У відповідача була процесуальна можливість оскаржити рішення комісії Харківської РОЕ по розгляду Акту порушення ПКЕЕН від 28.11.2019, якою він не скористався.

Таким чином, апелянтом всупереч положенням ст.ст. 12, 81 ЦПК України про процесуальний обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, - не надано до суду належних і допустимих доказів на спростовування висновків суду першої інстанції .

Оскільки суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, суд апеляційної інстанції з передбачених ст. 375 ЦПК України підстав залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Відповідно до ч.1ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи, що апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає залишенню без задоволення, то підстави для перерозподілу судових витрат відсутні.

Доводи апеляційної скарги про те, що апелянт є споживачем то з нього не стягується судовий збір, судова колегія відхиляє, оскільки згідно із Законом України «Про захист прав споживача» зазначено, що споживачі звільняються від сплати судового збору лише при зверненні до суду за захистом порушеного права. В даному випадку ОСОБА_1 є відповідачем у справі за позовом АТ «Харківобленерго».

Керуючись ст. ст. 367, 368, п. 1 ч. 1 ст.374, ст.375, ст. ст. 381 384, 389 ЦПК України

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Київського районного суду м. Харкова від 16 лютого 2021 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня набрання законної сили.

Головуючий - О.М. Хорошевський

Судді І.В. Бурлака

А.В. Котелевець

Повний текст постанови складено 02 вересня 2021 року.