ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2021 року м. Херсон

єдиний унікальний номер справи 658/3614/20

номер провадження 22-ц/819/1413/21

Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді (судді-доповідача) Базіль Л.В.,

суддів: Кутурланової О.В.,

Приходько Л.А.,

секретар Дундич А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_1 , яка діє від імені ОСОБА_2 на рішення Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 29 квітня 2021 року, постановлене у складі судді Подіновської Г.В. в цивільній справі № 658/3614/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2020 року ОСОБА_2 звернувся до суду із позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позовна заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , який 13.04.2013 року на ім`я позивача склав заповіт, яким заповів йому свою земельну ділянку за кадастровим номером :05:019:0008, яка належала спадкодавцеві на праві приватної власності згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серії АБ № 119061 від 30 листопада 2005 року.

У визначений законом строк він не міг звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки в березні 2019 року працівниками Управління державної міграційної служби України в Херсонській області у нього було вилучено паспорт громадянина України, про що була видана відповідна довідка, а тимчасове посвідчення було видано лише 24 липня 2020 року.

ОСОБА_2 просив продовжити йому строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 .

Рішенням Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 29 квітня 2021 року у задоволенні позову ОСОБА_2 відмовлено.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, адвокат

Литвиненко І.Л., яка діє від імені ОСОБА_2 посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати оскаржуване рішення суду та ухвалити нове рішення, яким визнати поважними причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини та визначити апелянту додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги адвокат посилається на те, що у даному випадку у позивача була об`єктивна неможливість своєчасного звернення до нотаріуса, яка обумовлювалася тим, що в межах шестимісячного строку для прийняття спадщини у ОСОБА_2 був відсутній паспорт громадянина України, який би надавав йому можливість звернення до нотаріуса.

Наголошує, що лише після отримання тимчасового посвідчення громадянина України він зміг займатися прийняттям спадщини, а тому причини пропуску строку на прийняття спадщини є поважними.

У відзиві на апеляційну скаргу адвокат Вознюк О.В., який діє від імені ОСОБА_3 просить залишити рішення суду першої інстанції без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 , адвокат Литвиненко І.Л. підтримала доводи та вимоги апеляційної скарги, з підстав у ній викладених.

Представник відповідача ОСОБА_3 , адвокат Вознюк О.В. заперечував проти задоволення апеляційної скарги, посилаючись на законність та обґрунтованість рішення суду.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи, які з`явилися в судове засідання, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 13.04.2013 року ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 склав заповіт, відповідно до якого заповів йому земельну ділянку з кадастровим номером::05:019:0008 з цільовим призначенням земельної ділянки для ведення сільськогосподарського виробництва, розташованої на території Дмитрівської сільради Каховського району Херсонської області, яка належала спадкодавцеві на підставі Державного акту серії АБ №119061 від 30.11.2005 року (а.с. 29,30).

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 помер, про що 09.12.2019 року складено актовий запис про смерть №466 (а.с. 28).

Постановою від 21 жовтня 2020 року державний нотаріус Каховської районної державної нотаріальної контори Херсонської області Заремба С.А. відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку, надану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 5,25 га, що знаходиться на території Дмитрівської сільської ради, Каховського району, Херсонської області, яка належала ОСОБА_4 , померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 . При цьому в постанові зазначено, що спадкоємцем за законом який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини є дочка померлого ОСОБА_3 .

Як вбачається із змісту позову, ОСОБА_2 дізнався про смерть

ОСОБА_4 в перших числах квітня 2020 року, свідоцтво про його смерть отримав 24.04.2020 року.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив із того, що позивач будучи обізнаним про смерть спадкодавця та про наявність заповіту у встановлений законом шестимісячний строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини не звертався ні особисто, ні поштою, а належних, допустимих доказів, які б свідчили про наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, які перешкоджали б йому подати заяву про прийняття спадщини у визначений законодавством строк суду не надав.

Апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції, оскільки він узгоджується з вимогами чинного законодавства та ґрунтується на матеріалах справи.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України).

Згідно із ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Із викладеного слідує, що законодавець покладає на спадкоємця, у разі його окремого проживання від спадкодавця у конкретно (абсолютно) визначений строк, а саме шестимісячний термін, обов`язок звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Отже законодавцем визначено, що саме спадкоємець має проявляти належну міру процесуальної поведінки, сумлінну заінтересованість з метою реалізації власного права на прийняття спадщини.

Поряд з цим, законом передбачений виняток із загального правила, закріплений у ч.3 ст. 1272 ЦК України, яким регламентовано, що спадкоємець у разі пропуску строку, визначеного ч.1 ст. 1269 ЦК, наділений правом звернення із позовом до суду з вимогою визначення йому додаткового строку, який буде достатнім для подання ним заяви про прийняття спадщини.

При цьому, колегія суддів зауважує, що відповідна позовна вимога має бути належним чином вмотивована та обумовлена поважними причинами, пов`язаними з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення відповідних дій.

Відповідно до п.37 постанови Верховного суду від 14 квітня 2021 року у справі №953/22046/19 поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Із змісту як позовної заяви, так і апеляційної скарги слідує, що

ОСОБА_2 був достеменно обізнаний про смерть спадкодавця ОСОБА_4 в перших числах квітня місяця 2020 року, тобто позивач мав щонайменше двомісячний термін, визначений законом для реалізації свого права на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, в тому числі і засобами зв`язку, проте відповідних дій не вчиняв, а тому саме по собі посилання позивача на відсутність у нього паспорта громадянина України, не може вважатись поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Встановивши фактичні обставини справи, які мають суттєве значення для її вирішення, враховуючи аргументи та доводи сторін у справі, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав, передбачених ст.1272 ЦК України для визначення додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.

Згідно ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи викладене, апеляційний суд приходить до висновку, що рішення Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 29 квітня 2021 року у даній справі слід залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Повний текст постанови складено 13.09.2021 р.

Керуючись ст.ст.367,374,375,381-384 ЦПК України суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_1 , яка діє від імені ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 29 квітня 2021 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і протягом тридцяти днів з дня складення її повного тексту може бути оскаржена до Верховного Суду, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий Л.В.Базіль

Судді: О.В. Кутурланова

Л.А.Приходько