Справа №524/5777/20
Провадження №2/524/468/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2021 року м. Кременчук

Автозаводський районний суд м. Кременчука в складі:

головуючого судді Погрібняк О.М.

секретар судового засідання - Швидь Я.В., Марійчук Т.А.,

учасники справи та їх представники:

позивач - ОСОБА_1 ,

представник позивача - адвокат Лаврик Ю.А.

відповідач1 - ОСОБА_2 ,

представник відповідача1 - адвокат Більда В.В.,

відповідач2 - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Автозаводського районного суду м. Кременчука цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

встановив:

16.09.2020 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, в якому просив стягнути з відповідача на його користь 18291,00 грн. на відшкодування майнової шкоди, що складається з 15891,00 грн. вартості відновлювального ремонту, 2400,00 грн. витрат з оплати послуг експерта, 10000,00 грн. на відшкодування моральної шкоди та судові витрати. В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що 13.06.2020 року з вини відповідача, який проживає поверхом вище від позивача, через недбале ставлення до встановлення сантехніки квартиру ОСОБА_1 було затоплено гарячою водою. Внаслідок цього йому було завдано матеріальну шкоду в розмірі 15891,00 грн. Внаслідок залиття квартира потребує термінового поточного ремонту, оскільки мешкати в ній стало неможливо. Вважає, що такими діями відповідача йому також було заподіяно моральну шкоду, яку він оцінює в 10000,00 грн.

Ухвалою Автозаводського районного суду м. Кременчука від 18.11.2020 відкрито провадження у справі. Справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Ухвалою Автозаводського районного суду м. Кременчука від 24.03.2021 за заявою позивача залучено співвласника квартири за адресою: АДРЕСА_1 станом на 13.06.2020 ОСОБА_3 як співвідповідача до участі у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

11.01.2021 від відповідача ОСОБА_2 надійшов відзив на позов, в якому він у задоволенні позовної заяви просив відмовити в повному обсязі, посилаючись на те, що акт обстеження ОСББ від 13.06.2020 не відповідає вимогам Додатку 4 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року № 927/11207. Зокрема, в акті не зазначено прізвище, ім`я по батькові власника потерпілої квартири, не зазначено прізвище, ім`я по батькові власника квартири АДРЕСА_1 та АДРЕСА_3 , не зазначено на якій підставі вищезазначені особи володіють квартирами та чи є вони взагалі власниками квартир, не зазначено завданої матеріальної шкоди, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість, в акті відсутній висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття, в акті відсутні підписи власників квартир, акт не підписано нібито винуватцем залиття квартири, акт було складено без участі зацікавлених осіб як від потерпілої, так і від винної сторін та їх присутності. Проста фіксація замокання стін та стелі не може бути розцінена судом як належний доказ того, що залиття сталося з вини відповідача. В акті зазначено склад комісії з двох чоловік, але даний акт підписано трьома членами комісії, що заборонено. Акт не завірено підписом голови правління ОСББ № 33, ОСОБА_4 , яка є керівником відповідно до реєстру юридичних осіб та яка взагалі не входить до складу комісії але завіряє акт печаткою ОСББ. Вважає, що позов пред`явлено до неналежного відповідача, оскільки він тривалий час не проживав у квартирі. При визначенні розміру збитків експертом відповідно до наявних методик, не визначено фізичний знос внутрішнього оздоблення квартири, який може становити 70-80%, що має значення для визначення суми, яка підлягає відшкодуванню та висновки експерта вважаються припущеннями. Водовідведення в квартирі АДРЕСА_3 було відключено за борговими зобов`язаннями та перекрито системою «Спрут». Позивачем не надано документу, на підставі якого було створено комісію для проведення огляду та складання відповідного акту, який підписано головою правління ОСББ № 33. Крім того комісією не встановлено факт наявності інших співвласників квартири АДРЕСА_3 , що в свою чергу унеможливлює встановити належного відповідача та особу, дії якої мають причинний зв`язок із завданими збитками. Актом не встановлено, хто саме з співвласників квартири вчинив затоплення та неналежне поводження із сантехнікою. Не конкретизовано, які саме неналежні умови використання призвели до затоплення.

Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав та просив його задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Більда В.В. в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував з підстав, наведених у відзиві на позовну заяву.

Відповідач ОСОБА_3 , належним чином повідомлена про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання не прибула, своїм правом на подачу відзиву не скористалася.

Суд, дослідивши наявні у справі докази, заслухавши представників позивача та відповідача, дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 на підставі договору дарування від 01.09.2020 серія НОР №753183, НОР №753184, посвідченого приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Ліньковою І.Б., зареєстровано в реєстрі за №1545. (а.с.7-8)

Відповідно до акту №1 про наслідки залиття житлового/нежитлового приміщення від 13.06.2006 за адресою: АДРЕСА_1 , складеного ОСББ №33 комісія у складі члена правління ОСОБА_5 та мешканця квартири ОСОБА_6 у присутності ОСОБА_7 встановила, що 13.06.2020 відбулося залиття квартири за адресою АДРЕСА_1 , внаслідок чого виявлено: залиття стін в кімнатах №1 і № 2 , полущилася побілка, вздуття підлоги, відклеювання шпалер, вихід з ладу електрики та техніки (електро); коридор: пошкодження та залиття стелі, відклеювання шпалер, відклеювання ковроліну, пошкодження електропроводки, взуття підлоги; кухня: залиття стелі і руйнування підвісної стелі, пошкодження електропроводки, пошкоджений холодильник, розбухання кухонних меблів; санвузол і ванна: пошкодження і залиття стелі та пошкодження електропроводки. В результаті обстеження вище розташованої квартири АДРЕСА_3 виявлено неякісне поводження із сантехнікою у ванній кімнаті, що призвело до прориву труби гарячої води. Комісія встановила, що причиною залиття квартири АДРЕСА_1 стало недбале ставлення до встановлення сантехніки (а.с. 10)

Відповідно до висновку експерта №7/1-20 від 14.07.2020, складеного судовим експертом Шлапак Світланою Леонідівною вартість відновлювального ремонту приміщень квартири АДРЕСА_1 у зв`язку з її залиттям станом на момент надання висновку складає 15891,00 грн. (а.с.11-22)

Згідно з угодою №7/1-20 на проведення експертизи та складання висновку експерта №7/1-20 від 01.07.2020 та квитанції до прибутково-касового ордера №7/1/20 від 01.07.2020 витрати позивача на оплату висновку експерта склали 2400,00 грн. (а.с.23-24)

За адресою: АДРЕСА_1 зареєстровані 5 осіб: ОСОБА_8 , позивач ОСОБА_1 , ОСОБА_9 та двоє дітей ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується довідкою, виданою головою правління ОСББ №33 від 18.06.2020 №3. (а.с. 27)

За адресою: АДРЕСА_3 станом на 18.06.2020 були зареєстровані ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що підтверджується довідкою, виданою головою правління ОСББ №33 від 18.06.2020 №2. (а.с. 26)

Відповідно до Договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Веселовським А.Г., зареєстровано в реєстрі за №2082, від 17.07.2020 власники квартири АДРЕСА_3 ОСОБА_2 та ОСОБА_3 продали, а ОСОБА_12 придбав квартиру АДРЕСА_3 . У наведеному договорі вказано, що ОСОБА_3 була власником 1/3 частини квартири АДРЕСА_3 на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданим Першою кременчуцькою нотаріальною конторою 30.01.2012 за реєстровим №4-63, а ОСОБА_2 - власником 1/3 частини квартири на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданим Першою кременчуцькою нотаріальною конторою 16.07.2020 за реєстровим №5-744, та 1/3 частини - на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданим Першою кременчуцькою нотаріальною конторою 16.07.2020 за реєстровим №5-739, замість втраченого, виданого Першою кременчуцькою нотаріальною конторою 30.01.2012 за реєстровим №4-59.(а.с. 87-88)

З вказаного договору вбачається, що станом на 13.06.2020 власниками квартири АДРЕСА_3 були ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_6 вказав, що він проживає за адресою: АДРЕСА_7 . В квартирі АДРЕСА_3 на другому поверсі періодично проживав чоловік на ім`я ОСОБА_2 . Але останній час він там не проживав, так як в нього за несплату квартплати була вимкнена каналізація і він іноді приходив за даною адресою проводив якісь роботи, свідок чув гуркіт та шум проведення якихось робіт. 13.06.2020 до квартири свідка подзвонила сусідка ОСОБА_9 та член правління ОСББ ОСОБА_5 . Свідку повідомили, що з квартири над квартирою ОСОБА_9 , тобто з квартири АДРЕСА_3 , біжить вода та її затоплюють. Свідок із сусідами одразу побігли до квартири АДРЕСА_3 , але двері ніхто не відчинив. ОСОБА_5 побіг перекривати воду в підвал буднику. Свідкові запропонували увійти до складу комісії про проведення розслідування затоплення квартири, який на це погодився. Також в комісію увійшли, крім нього, мешканці будинку ОСОБА_5 , голова комісії, та сусідка ОСОБА_7 . З дозволу ОСОБА_2 , члени комісії зайшли в його квартиру, в якій вся підлога була заповнена на декілька сантиметрів водою. Зайшовши в квартиру члени комісії побачили, що вода витікає з труби в ванні, а саме в районі змішувача крана ллється з дірки, тобто було встановлено, що причиною залиття стало недбале ставлення до встановлення сантехніки, а саме власник квартири провів роботи на трубі «холодною зваркою» закривши дірку, що категорично забороняється. ОСОБА_2 , як власник квартири пояснив, що він збирається продавати дану квартиру і проводив перед продажем невеликі ремонтні роботи, в тому числі і «холодною зваркою» закрив дірку в трубі, де і саме стався витік гарячої води. Після цього свідок та ОСОБА_5 допомагали вичерпувати воду в квартирі ОСОБА_2 . ОСОБА_2 повністю визнав свою вину в залитті квартири, яка знаходиться знизу, а саме квартири АДРЕСА_1 . Свідок з членами комісії зайшли в квартиру АДРЕСА_1 та в присутності ОСОБА_9 описали пошкодження, які були виявлені в її квартирі, в результаті її залиття. ОСОБА_2 також заходив в квартиру та бачив які пошкодження були в квартирі ОСОБА_9 . Також були викликані працівники поліції, яким ОСОБА_2 підтвердив, що саме його дії призвели до залиття квартири. ОСОБА_5 в присутності членів комісії, ОСОБА_9 та ОСОБА_2 був складений акт про наслідки залиття житлового приміщення. ОСОБА_2 був готовий підписати його, але він з кимось переговорив по телефону і після цього сказав, що його адвокат дав пораду йому не підписувати цей акт. В результаті ОСОБА_5 поставив в Акті відмітку, що ОСОБА_2 відмовився від підпису в присутності комісії, а також ОСОБА_5 даний акт завірив печаткою ОСББ. Від потерпілої сторони підпис поставила ОСОБА_9 . Через деякий час свідок дізнався, що ОСОБА_2 продав квартиру. Нових власників квартири перший раз пробачив лише через декілька місяців після залиття.

Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Аналіз положень статей 11 та 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди.

Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини.

З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір.

Не визнаючи позовні вимоги відповідач ОСОБА_2 посилався на те, що акт обстеження ОСББ від 13.06.2020 не відповідає вимогам Додатку 4 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року № 927/11207 згідно з роз`ясненнями Міністерства з питань житлово-комунального господарства України, викладеними у Листі №12/20-11-1975 від 29.12.2009. Суд звертає увагу на те, що вказані роз`яснення не є нормативно-правовим актом, а містять інформаційний та рекомендаційний характер щодо складення актів про залиття.

Надаючи оцінку Акту від 13.06.2020 про наслідки залиття житлового приміщення, який складений за формою, передбаченою додатком № 4 до п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені Наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», суд виходить з того, що в ньому не відображені прізвище, ім`я по батькові власника потерпілої квартири, не зазначено прізвище, ім`я по батькові власника квартири АДРЕСА_1 та АДРЕСА_3 , не зазначено на якій підставі вищезазначені особи володіють квартирами, не визначено розміру завданої матеріальної шкоди, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, орієнтовної вартості пошкоджених речей, разом з тим зазначено, що трапилося, які ушкодження сталися внаслідок залиття, зазначені інші обов`язкові реквізити.

Таким чином, сам факт залиття та наслідки від цього в Акті відображені, що не спростовує необхідності понесених витрат на придбання будівельних матеріалів в заявленому позивачем обсязі. При цьому суд зазначає, що вартість відновлювального ремонту приміщень квартири АДРЕСА_1 визначена у висновку експерта №7/1-20 від 14.07.2020, складеного судовим експертом Шлапак С. Л., який відповідачами не спростовано. Не зазначення в Акті обсягу робіт не спростовує самого факту залиття квартири. В акті також визначено причину затоплення: недбале ставлення до встановлення сантехніки в квартирі АДРЕСА_3 , що призвело до прориву труби гарячої води. Наведені у акті обставини підтвердив допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_6 . Він також підтвердив ту обставину, що акт складався в присутності дружини власника квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_9 та власника квартири АДРЕСА_3 ОСОБА_2 , який від підписання акту відмовився, про що було у ньому зазначено.

За нормами ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і запере-чення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

З наведених підстав, суд дійшов висновку, що хоча акт залиття квартири складений з незначними недоліками, але він сам по собі є одним із доказів, що підтверджує факт заподіяння шкоди і зазначені в ньому обставини відповідачами не спростовані.

Та обставина, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 станом на 13.06.2020 були власниками квартири та проживали за адресою: АДРЕСА_3 підтверджується довідкою, виданою головою правління ОСББ №33 від 18.06.2020 №2 та наданим відповідачем Договором купівлі-продажу квартири за адресою: АДРЕСА_3 , посвідченим приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Веселовським А.Г., зареєстровано в реєстрі за №2082, з якого вбчається що він був укладений 17.07.2020. Доказів на підтвердження того, що станом на 13.06.2020 відповідачі за вказаної адресою вже не проживали ними не надано. Наданий відповідачем Договір №28 про надання послуг по відчуженню об`єкту нерухомості від 12.06.2020, укладений між ним та ТОВ «Міське бюро нерхуомості» таким доказом бути не може, так як не містить відомостей щодо того, що покупець вселився та почав користуватися квартирою до укладення договору купівлі-продажу від 17.07.2020.

Доказів того, що водовідведення в квартирі АДРЕСА_3 було відключено за борговими зобов`язаннями та перекрито системою «Спрут» відповідачем надано не було.

Згідно із ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

За ч. 1 ст. 1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим.

Згідно з ч. 1 ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

За ч. 1 ст. 151 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію.

Згідно з п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №?572 від 8 жовтня 1992 року, власник зобов`язаний використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян

Зважаючи на вказане можна дійти висновку, що обов`язок з утримання санітарно-технічних приладів (кранів, труб, що розміщені у квартирі) у належному стані покладено саме на власника квартири.

За змістом пункту 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо заподіювач шкоди не був уповноважений на такі дії. Під майновою шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Наявність всіх вищезазначених умов є обов`язковою для прийняття судом рішення про відшкодування завданої шкоди.

Таким чином, деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.

При цьому у спорах про відшкодування шкоди діє презумпція вини заподіювача шкоди, згідно з якою саме відповідач доводить відсутність своєї вини у завданні шкоди.

У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду.

При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою.

Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.

Згідно зі ст.ст.12,81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи, і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

За змістом ст.1192 ЦК України, якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що залиття квартири позивача мало місце з вини відповідачів. При цьому при визначенні розміру заподіяної шкоди суд бере до уваги встановлену висновком експерта від 14.07.2020 вартість ремонтно-будівельних робіт, а тому доходить висновку про стягнення з відповідача 15891,00 грн. заподіяної шкоди, що відповідає розміру реальних збитків, завданих залиттям помешкання.

В частині позовних вимог про відшкодування моральної шкоди у розмірі 10000,00 грн., суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із пошкодженням її майна.

Згідно із ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка завдала, за наявності її вини.

Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Зокрема, підлягає з`ясуванню, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

При цьому суд враховує, що сам по собі факт залиття квартири є стресовою ситуацією і тягне моральні страждання. Позивач зазнав моральних страждань внаслідок пошкодження його майна, неможливості проживання у пошкодженому помешканні, залиттям квартири позивачу було завдано серйозних незручностей, які викликали переживання та негативні емоції.

Проте суд критично ставиться до заявленого розміру моральної шкоди, та виходячи з тяжкості і тривалості моральних страждань, а також з принципу розумності та справедливості, вважає за необхідне визначити розмір моральної шкоди у 3000 грн., який підлягає стягненню з відповідачів.

Відповідно до ч. 1, п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Розмір витрат позивача на професійну правничу допомогу підтверджується ордером серія ПТ №205942 на надання правової допомоги від 16.09.2020 (а.с. 36), договором №41 про надання правової допомоги від 15.09.2020, укладеним між адвокатом Зємцовою А.В. та позивачем (а.с. 37-38), розрахунком до договору №41 від 16.09.2020 (а.с. 40), актом виконаних робіт від 16.09.2020 (а.с. 41).

Враховуючи викладене, з відповідачів слід стягнути на користь позивача судовий збір в розмірі по 306,73 грн. з кожного, судові витрати на професійну правничу допомогу в розмірі по 2918,40 грн. з кожного, пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку із задоволенням вимог про стягнення матеріальної шкоди в повному розмірі з відповідачів на користь позивача слід стягнути витрати на оплату послуг судового експерта в розмірі по 1200,00 грн. з кожного.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст.10, 12, 81, 141, 258, 259, 263 - 265 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири задовольнити частково.

Стягнути солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 15891,00 грн. на відшкодування матеріальної шкоди та 3000,00 грн. на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, а всього стягнути 18891,00 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі по 306,73 грн. з кожного, судові витрати на професійну правничу допомогу в розмірі по 2918,40 грн. з кожного, витрати на оплату послуг судового експерта в розмірі по 1200,00 грн. з кожного.

В іншій частині у задоволенні позовних вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Автозаводський районний суд м. Кременчука в 30-денний термін з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 17 серпня 2021 року.

Учасники справи:

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач1 - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , останнє відоме зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Відповідач2 - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , останнє відоме зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Суддя О.М. Погрібняк