УХВАЛА

Справа № 564/2357/21

31 серпня 2021 року

Суддя Костопільського районного суду Рівненської області Олійник П.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, втратила право користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

В провадження судді Костопільського районного суду Рівненської області Олійнику П.В. надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, втратила право користування житловим приміщенням.

Вирішуючи питання щодо можливості відкриття провадження у даній справі, суд дійшов до наступного висновку.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Одночасно з поданням позовної заяви позивачка просить звільнити її від сплати судового збору. В обґрунтування такого клопотання посилається на те, що вона перебуває у скрутному матеріальному становищі, оскільки ніде не працює.

Розглянувши клопотання позивачки про звільнення від сплати судового збору, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповіднодо ст.8 Закону України«Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; абопозивачами є: військовослужбовці;батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно із роз`ясненнями Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеними у п. 29 постанови від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно достатті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

На підтвердження викладених у заяві про звільнення від сплати судового збору обставин скрутного матеріального становища позивачкою надано: відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків та відомості з Пенсійного фонду України.

Проте, з поданих документів не можливо прийти до висновку, що позивачка на теперішній час перебуває у скрутному матеріальному становищі.

Так, відсутні дані про майновий стан позивача, наявність у неї майна, хоч з документів вбачається, що вона успадкувала нерухоме майно. Також з наданих суду докуменів вбачається, що ОСОБА_1 з 2014 року офіційно не працювала і суд приходить до висновку, що позивач приховує свою реальні прибутки та майновий стан.

Виходячи з наведеного, клопотання позивачки про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

За таких обставин, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачці строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення копії ухвали.

Керуючись ст. ст. 177, 185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання позивачки ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, втратила право користування житловим приміщенням - залишити без руху.

Надати позивачці строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення копії ухвали.

При не усуненні недоліків у встановлений строк позовна заява буде повернута позивачці.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

СуддяП. В. Олійник