Ухвала

06 вересня 2021 року

м. Київ

справа № 761/23880/15-ц

провадження № 22-ц/824/13586/2021

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Кравець В.А., перевіривши відповідність вимогам статті 356 ЦПК України апеляційної скарги представника третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Фінанс» - ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 09 березня 2016 року за позовом Публічного акціонерного товариства «Енерго-Банк» до ОСОБА_2 , третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Вердикт Фінанс» про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2015 року ПАТ «ЕнергоБанк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «ЕнергоБанк» Брайко С.А. звернувся до суду з позовом про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 09 березня 2016 року позов задоволено в повному обсязі. Дата складення повного тексту судового рішення не зазначена.

Не погоджуючись з указаним рішенням, 26 липня 2021 року представник третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Фінанс» - Слюстін А.Г. звернулася до суду з апеляційною скаргою.

Згідно з вимогами статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Отже, апелянтом пропущено строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Безпосередньо в апеляційній скарзі представник третьої особи порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції та зазначає, що про наявність вказаного рішення останньому стало відомо нещодавно з Єдиного реєстру судових рішень. Стверджує, що рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 09 березня 2016 року апелянт не отримував та не був присутнім під час апеляційного розгляду справи, а тому про його існування та зміст не був обізнаний.

Разом з тим, як убачається з матеріалів судової справи, представник третьої особи ТОВ «Вердикт Фінанс» - Плєшканова К.О. була присутня 09 березня 2016 в судовому засіданні під час проголошення вступної та резолютивної частини рішення та отримала копію вступної та резолютивної частин рішення, що підтверджується відповідною розпискою, яка міститься в матеріалах справи (т. 1 а.с. 165-166).

Окрім того, представник третьої особи Плєшканова К.О. в суді першої інстанції приймала участь у всіх судових засіданнях, подавала клопотання про зупинення провадження у справі, що свідчить про те, що ТОВ «Вердикт Фінанс» в особі представника приймало активну участь у розгляді даної справи.

У лютому 2017 року відповідач ОСОБА_2 звернувся до суду з апеляційною скаргою на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 09 березня 2016 року, про розгляд якої третя особа була повідомлена належним чином, що підтверджується, зокрема, зворотнім повідомленням про вручення поштового відправлення (т.1 а.с. 217).

З огляду на вказані обставини, суд доходить висновку про обізнаність третьої особи ТОВ «Вердикт Фінанс» щодо існування рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 09 березня 2016 року та його зміст.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Законом, а саме частиною 1 статті 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини слід брати до уваги те, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Правосуддя має бути швидким. Тривала невиправдана затримка процесу практично рівнозначна відмові в правосудді. (Рішення Суду у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції від 16 грудня 1992 року, (Judgementof ECHR of 16 December 1992 DeGeouffredelaPradelle v. France // SeriesA N 253- В).

Кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особі (справа «Скопелліті проти Італії» від 23 листопада 1993 року), або виконанням рішення, ухваленого на користь особи (справа «Папахелас проти Греції» від 25 березня 1999 року).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Відповідно до частини третьої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею в заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Отже, наведені апелянтом підстави пропуску строку на апеляційне оскарження суд визнає неповажними та надає строк для наведення інших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Окрім того, дослідивши матеріали справи, суд уважає, що подана апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання про відкриття апеляційного провадження, оскільки вона не відповідає також вимогам пункту 3 частини 4 статті 356 ЦПК України.

У відповідності до пункту 3 частини 4 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте, у матеріалах справи відсутні докази сплати судового збору, що підтверджується актом від 02 серпня 2021 року № 326, складеним на підставі Інструкції з діловодства уповноваженими особами Шевченківського районного суду м. Києва та затвердженого в.о. керівника апарату Моргун О.В. про те, що під час розкриття конверта надісланого ТОВ «Вердикт Фінанс» представником Слостіним А.Г. дійсно були відсутні докази сплати судового збору, як зазначено в додатках до апеляційної скарги від 23 липня 2021 року.

Вказані документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

За загальними правилами цивільного судочинства судовий збір належить до судових витрат, які несуть суди усіх рівнів, коли розглядають позовну заяву, апеляційну, касаційну скаргу чи заяву про перегляд судових рішень Верховним Судом.

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір - це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

Відповідно до частини другої статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Таким спеціальним законом є Закон України від 8 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір».

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством; за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення тощо.

У статті 4 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 2 Закону України «Про судовий збір» (у редакції 2015 року) за подання до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Згідно з підпунктом 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду необхідно сплатити 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, за подання позовної заяви підлягав сплаті судовий збір у розмірі 3 654 грн (1 218 грн * 3).

Отже, за подання апеляційної скарги необхідно сплатити судовий збір у розмірі 5 481 грн (3 654 грн * 150%) на реквізити Київського апеляційного суду:

Отримувач коштівУК у Солом. р-ні/Соломян. р-н Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783 Банк отримувача Казначейство України (ЕАП) Код банку отримувача (МФО) 899998 Рахунок отримувачаUA0026010 Код класифікації доходів бюджету 22030101 Адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, 2-А
З огляду на викладене, апелянту на виконання вищевказаних положень закону необхідно надіслати на адресу апеляційного суду оригінал квитанції про сплату судового збору, який відповідатиме вищевказаним нормам закону, а також надати суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції із зазначенням інших поважних причин пропуску такого строку та долучити відповідні докази на підтвердження існування таких підстав.

Відповідно до вимог частини другої статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 185, 354, 356, 357, 358 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну представника третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Фінанс» - ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 09 березня 2016 року - залишити без руху.

Надати апелянту строк до 06 жовтня 2021 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали, для надіслання на адресу апеляційного суду оригіналу квитанції про сплату судового збору, а також надання суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції із зазначенням інших поважних причин пропуску такого строку та надіслання відповідних доказів на підтвердження існування таких причин.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені статтею 357 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя В.А. Кравець