Провадження №: 2/755/2666/21
УХВАЛА

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

"19" серпня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Гаврилової О.В.,

при секретарі - Передрій І.В.

розглянувши в підготовчому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Запорожцева В.В. про прийняття зустрічного позову, подане в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Дніпровського районного суду м.Києва перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна.

01 липня 2021 року представником ОСОБА_1 - адвокатом Запорожцевим В.В. направлено до суду зустрічний позов до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Згідно заявлених вимог, представник позивача за зустрічним позовом просить:

-в порядку поділу спільного сумісного майна подружжя виділити ОСОБА_1 квартиру за АДРЕСА_1 ;

-в порядку поділу спільного сумісного майна подружжя виділити ОСОБА_2 виділити: житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами загал. площею 54,6 кв. м. за АДРЕСА_2 ; незавершений будівництвом житловий будинок, розташованого за адресою: будинок АДРЕСА_2 ; земельну ділянку загальною площею 0,25 га, за адресою буд. АДРЕСА_2 ; земельну ділянку загальною площею 0,3743 га, за адресою буд. АДРЕСА_2 ; житловий будинок з належними до нього будівлями та спорудами за АДРЕСА_3 ; земельну ділянку 0,18 га під житловим будинком з належними до нього будівлями та спорудами за АДРЕСА_3 ; автомобільний гараж в м. Донецьк; автомобіль марки Газ-21 державний номер невідомий.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали поданої зустрічної позовної заяви, вважаю, що вона не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства України, з огляду на наступне.

Згідно п.2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Як убачається зі змісту зустрічної позовної заяви, відповідачем за зустрічним позовом зазначено ОСОБА_2 Гарійовича.

Разом з тим, з матеріалів справи вбачається, що позивачем у справі є ОСОБА_2 ррійовича.

Наведене свідчить про суперечливість анкетних даних відповідача за зустрічним позовом в інформації, наведеній у зустрічній позовній заяві та відомостях, наявних в матеріалах справи.

Також, згідно п.4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити серед іншого: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

В роз`ясненнях, викладених у Постанові Пленуму Верховного Суду України N 2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний Суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстави позову становлять обставини (фактична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Проте, вимоги позовної заяви щодо виділення позивачу та відповідачу за зустрічним позовом об`єктів майна в порядку поділу спільного сумісного майна подружжя є не конкретизованими, оскільки представником позивача за зустрічним позовом не зазначено яке саме речове право позивач просить визнати за кожною із сторін.

Крім того, в позові не конкретизовано адресу місцезнаходження спірного автомобільного гаража та не зазначено реєстраційні данні спірного автомобіля (державний номерний знак,

VIN-код, колір тощо)

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Проте зустрічний позов не містить жодного посилання на докази, що підтверджують викладені в ньому обставини.

Проте позов не містить жодного посилання на докази, що підтверджують викладені в ньому обставини.

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що під час перебування сторін у шлюбі було придбано земельну ділянку 0,18 га по АДРЕСА_3 , автомобільний гараж в м. Донецьку, автомобіль марки Газ-21, право власності на які зареєстровано за відповідачем. Проте докази на підтвердження вказаних обставин в зустрічній позовній заяві не зазначені та її матеріали таких доказів також не містять.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте, в порушення вказаних вимог закону позивачем не долучено до позовної заяви документ, що підтверджує сплату судового збору, що відображено в Акті від 07 липня

2021 року, складеному працівниками Дніпровського районного суду м.Києва.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єктів та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, регулюються положеннями Закону України «Про судовий збір».

Платником судового збору виступає особа (фізична або юридична), яка звертається до суду ( ст.2 Закону України «Про судовий збір»).

Пільги щодо сплати судового збору, визначені у статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Положеннями пункту 1 ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908,00 грн) та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб (11 350,00 грн).

Пунктами 2, 9, 10 ч.1 ст. 176 ЦПК України визначено, що ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Разом з тим, в позовній заяві не вказана ціна позову, як це визначено п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України.

Згідно роз`яснень, викладених у п. 16 Постанови №10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і Кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок покладається на позивача.

Разом з тим, як убачається зі змісту зустрічної позовної заяви, вартість квартири АДРЕСА_1 зазначена в розмірі 3 940 626,00 грн, вартість майна, яке оформлено на ОСОБА_2 орієнтовно становить 3 885 585,00 грн.

Отже, на виконання ухвали суду, позивач має надати суду оригінал платіжного документа про сплату судового збору за вимогами майнового характеру, в розмірі 11 350,00 грн - максимальному граничному розмірі, визначеному законом.

З огляду на викладене, відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, зустрічна позовна заява підлягає залишенню без руху, позивачу необхідно в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути зазначені в ній недоліки. Для усунення недоліків позовної заяви позивач має подати до суду зустрічну позовну заяву в новій редакції з урахуванням наведених в даній ухвалі недоліків щодо її змісту, виправивши неточності в написанні по батькові відповідача, зазначивши ціну позову, конкретизувавши вимоги позовної заяви та викласти їх у спосіб, що забезпечить поновлення прав позивача (за зустрічним позовом) та у спосіб, передбачений законом, зазначивши докази на підтвердження викладених у зустрічній позовній заяві обставин, а також надати всі наявні докази на підтвердження вказаних обставин. Крім того, долучити документ, що підтверджує сплату судового збору в сумі 11 350,00 грн.

До виправленої зустрічної позовної заяви слід додати її копію та засвідчені належним чином копії всіх долучених до неї документів - для направлення відповідачу.

На підставі викладеного та керуючись статтями 2, 4, 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - залишити без руху та запропонувати позивачу в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку неусунення недоліків, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено 19 серпня 2021 року.

С у д д я