Провадження №: 2/755/6463/21
УХВАЛА

про відкриття провадження

"23" серпня 2021 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ; адреса для листування: АО «Ю.Т.С. ЛОЙЕРС ГРУП» 03143, ВПЗ Київ-143, а/с6) до ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ) про витребування нерухомого майна із чужого незаконного володіння, -

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м.Києва звернувся представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Юзефович А.О. з позовом до ОСОБА_2 про витребування нерухомого майна із чужого незаконного володіння.

Згідно заявлених вимог, представник позивача просить суд витребувати із чужого незаконного володіння ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000.

Вимоги позиву обґрунтовані тим, що ОСОБА_1 є двоюрідним братом ОСОБА_3 , яка проживала у квартирі АДРЕСА_3 , що належала їй на праві власності. З огляду на те, що вони обидва є людьми похилого віку та постійно мешкають у різних містах, особисто бачились вони рідко, проте, постійно підтримували особистий зв`язок за допомогою телефону. У квітні 2020 року ОСОБА_3 раптово перестала відповідати на телефонні дзвінки, чим викликала велике занепокоєння позивача, який після цього особисто поїхав за місцем проживання своєї сестри для з`ясування причин, що заважали їй вийти з ним на зв`язок. Приїхавши до квартири, в якій мешкала його сестра, позивач від сусідів дізнався, що

ІНФОРМАЦІЯ_1 вона померла, а організацією поховання займались державні органи. При цьому, сама квартира, в якій проживала ОСОБА_3 , була опечатана поліцією. Звернувшись до Дніпровського управління поліції Національної поліції у м. Києві, позивач дізнався, що за фактом смерті ОСОБА_3 розпочато кримінальне провадження за ч. і ст. 115 КК України, у зв`язку з чим й було опечатано квартиру. Зважаючи на відсутність у померлої ОСОБА_3 будь-яких інших родичів, відомих позивачеві, окрім нього, 19 червня 2020 року останній, у відповідності до

ст. 1269 ЦК України, звернуся до органів нотаріату України з заявою про прийняття спадщини після смерті громадянки ОСОБА_3 . Однак оформити свої спадкові права позивачеві не вдалось, оскільки він не мав змоги документально обґрунтувати підстави для свого закликання до спадкування внаслідок відсутності документів, що підтверджують його родинні відносини з померлою. Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 15 квітня

2021 року встановлено, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є двоюрідною сестрою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . На сьогодні позивач є єдиним спадкоємцем померлої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Позивач вказує, що на початку 2021 року, приїхавши до м. Києва, він вирішив навідатись до квартири спадкодавця для того, щоб перевірити стан пломб, якими вона опечатана, на предмет пошкоджень. Та діставшись квартири позивач виявив, що пломби зникли, а сусіди повідомили йому, що періодично до квартири приходять сторонні особи, які пропонують дану квартиру для огляду з метою подальшого продажу. З інформаційної довідки позивачу стало відомо, що з 17 листопада 2020 року право власності на квартиру, яка є спадковим майном, зареєстроване на невідомого позивачу громадянина - ОСОБА_4 , підставою виникнення права власності на квартиру якого був договір купівлі-продажу квартири посвідчений та зареєстрований приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бригідою В.О. При цьому, 10 листопада 2020 року, позивач, з власної цікавості, намагався отримати інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо квартири, проте відомості про реєстрацію за будь-ким права власності на Квартиру було відсутнє за будь-якою особою, оскільки на момент отримання ОСОБА_3 права власності на квартиру Державний реєстр речових прав на нерухоме майно не існував, та відповідно відомості до нього не вносились. 11 листопада 2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бригідою В.О. проведено державну реєстрацію права власності на квартиру, що належала померлій ОСОБА_3 , за невідомою особою - ОСОБА_5 , на підставі договору дарування від 06 жовтня 2009 року, що був посвідчений приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Мегедь Л.К. та зареєстрований в реєстрі за №517. Однак, згідно з відповіддю Київського обласного державного нотаріального архіву, отриманою в ході досудового розслідування, в результаті перевірки архівного фонду №63 (справи приватного нотаріуса Мегедь Л.К.) договору відчуження квартири АДРЕСА_3 серед справ не виявлено, що свідчить про те, що договір, який був використаний невстановленими особами для реєстрації права власності на нерухоме майно за ОСОБА_5 є підробленим. Разом з тим, листом від 15 липня 2021 року за № 32599/6.3-21/6.3 за підписом начальника Управління нотаріату позивача повідомлено, що відповідно пункту і статті 30, статті 30-1 Закону України "Про нотаріат" нотаріальну діяльність приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Київської області Мегедь Л.К. припинено з 16 листопада 2009 року згідно з наказом Головного управління юстиції у Київській області від 10листопада 2009 року № 966/1 "Про припинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Київської області ОСОБА_6 . Представник позивача зазначає, що в ході досудового розслідування в межах кримінального провадження №0000022

від 11 лютого 2021 року було встановлено, що згідно з матеріалами, які є в наявності у

КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації», 03 листопада 2020 року приватний нотаріус Бригіда В.О. самостійно звернувся до підприємства з заявою про отримання інформації щодо реєстрації права власності на зазначену квартиру та отримав відповідь 06 листопада

2020 року, про що свідчить його особистий підпис на заяві. За наявним кодом перевірки БТІ, що міститься в примірнику заяви було встановлено, що 04 листопада 2020 р. ОСОБА_7 отримав довідку, в якій зазначено, що право власності на квартиру

АДРЕСА_3 зареєстровано за ОСОБА_3 . Надалі ОСОБА_4 відчужив вказану квартиру ОСОБА_8 на підставі договору купівлі-продажу від 25 березня 2021 року, посвідченого приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Дереберою Т.О. 26 березня 2021 року ОСОБА_8 відчужив вказану квартиру ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченому приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ганчук Ю.Я. Представник позивача вважає, що відчуження квартири АДРЕСА_3 відбулось після смерті ОСОБА_3 , незважаючи на те, що остання квартиру нікому не продавала, не відчужувала іншим шляхом, у тому числі шляхом укладення договору дарування, та до дня смерті у ній проживала, а відчуження вказаної квартири відбулось у позазаконний спосіб. На думку представника позивача єдиним ефективним способом захисту прав та інтересів позивача ОСОБА_1 є витребування майна із чужого незаконного володіння.

Вказану позову заяву було передано в провадження судді Гаврилової О.В. на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Зміст та форма позовної заяви, додані до неї документи відповідають вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, Закону України «Про судовий збір».

Позовна заява підсудна Дніпровському районному суду м. Києва.

Підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, відмови у відкритті провадження у справі, не встановлено.

Відповідно до вимог ст.ст.19, 189, ч. 1- 4 ст. 274 ЦПК України, суд приходить до висновку, що дана справа підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання.

На підставі викладеного, керуючись статями 19, 30, 128, 175, 177, 187, 189-191, 193, 259-261, 274, 353 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

Відкрити провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування нерухомого майна із чужого незаконного володіння.

Розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

Призначити підготовче засідання на 09 листопада 2021 року на 11 годину 00 хвилин, яке відбудеться у приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. Сергієнка, 3,

каб. 43).

В підготовче засідання викликати учасників справи.

Роз`яснити відповідачу право на подання відзиву на позовну заяву в строк, що не може перевищувати 15 днів з дня вручення копії даної ухвали. Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких гуртуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, відповідач зобов`язаний надіслати позивачеві копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (відзиву на позовну заяву (відзив); відповіді на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником справи заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Копії ухвали невідкладно направити сторонам.

Відповідачу направити копію позовної заяви з додатками.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 353 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається (ч. 2 ст. 352 ЦПК України).

Відповідно до положень ч.2 ст.353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (п.4 ч.5

ст. 357 ЦПК України).

Суддя: