Єдиний унікальний номер 727/2430/21
Номер провадження 2/722/214/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

26 серпня 2021 року Сокирянський районний суд Чернівецької області

в складі:

головуючого судді Унгуряна С.В.

секретаря Сімак О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Сокиряни цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно отриманих (збережених) коштів,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 через свого представника адвоката Мандзюка В.Б. звернулася в суд із вказаним вище позовом.

Посилалась на те, що згідно розписки від 19.11.2018 року ОСОБА_2 зобов`язався виконати роботи по ремонту двох кімнат чотирьохкімнатної кварти АДРЕСА_1 , а також провести роботи по зовнішньому утепленню стін вказаної квартири в строк до 20.12.2018 року.

На виконання вказаних робіт ОСОБА_1 передала відповідачу кошти в сумі 3500 євро.

Після проведення ремонтних робіт між сторонами мав бути проведений взаєморозрахунок у сумі 3% від вартості усіх матеріалів і робіт.

Проте, на даний час відповідачем ніяких ремонтних робіт проведено не було, а отже останній набув кошти в сумі 3500 євро безпідставно.

Оскільки згідно розписки відповідач отримав кошти саме на виконання робіт, які не здійснив, позивач вважає, що договір підряду між ними укладений не був.

Враховуючи викладене, керуючись статтею 1212 ЦК України та посилаючись на рішення Верховного Суду від 14.04.2020 року в справі №495/2442/16-ц, позивач просила суд стягнути з ОСОБА_2 безпідставно отримані кошти в сумі 3500 євро.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про місце і час розгляду справи в судове засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

При цьому, представник позивача адвокат Мандзюк В.Б. 26.08.2021 року звернувся до суду з письмовим клопотанням провести розгляд справи без його присутності.

У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача без поважних причин або без повідомлення причин, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Враховуючи наведені вище норми закону, суд вважає за можливе розглянути справу без присутності сторін та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі письмових доказів, оскільки проти цього не заперечує представник позивача.

З`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, вивчивши та дослідивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд вважає, що в задоволенні позову ОСОБА_1 слід відмовити з огляду на таке.

Відповідно до частини першої пункту 1 частини другої статті 11, частин першої та другої статті 509 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. До підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, належать договори та інші правочини.

Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Згідно статті 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Правочин, для якого законом не встановлена обов`язкова письмова форма, вважається вчиненим, якщо поведінка сторін засвідчує їхню волю до настання відповідних правових наслідків.

Відповідно до статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Як вбачається з матеріалів справи, 19.11.2018 року між сторонами був укладений договір підряду на виконання робіт по ремонту двох кімнат чотирьохкімнатної кварти АДРЕСА_1 , а також проведення робіт по зовнішньому утепленню стін вказаної квартири.

Окрім цього, в підтвердження укладення договору підряду, відповідачем ОСОБА_2 була написана розписка, де сторони обумовили вартість і строк виконання ремонтних робіт та засвідчили факт передачі коштів в сумі 3500 євро саме на виконання укладеного договору.

Тобто, між сторонами виникли договірні відносини з приводу виконання ремонтних робіт належних позивачу приміщень.

Загальні підстави для виникнення зобов`язання у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави визначені нормами глави 83 ЦК України.

Стаття 1212 ЦК України регулює випадки набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав. Предметом регулювання інституту безпідставного отримання чи збереження майна є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна i які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.

Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок іншої особи, в) вiдсутнiсть правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адмiнiстративного акта, правочинну або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України).

Об`єктивними умовами виникнення зобов`язань із набуття, збереження майна без достатньої правової підстави виступають: 1) набуття або збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); 2) шкода у вигляді зменшення або не збільшення майна у іншої особи (потерпілого); 3) обумовленість збільшення або збереження майна на стороні набувача шляхом зменшення або відсутності збільшення на стороні потерпілого; 4) відсутність правової підстави для вказаної зміни майнового стану цих осіб.

За змістом частини першої статті 1212 ЦК України безпідставно набутим майном є майно, набуте особою або збережене нею у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави.

Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення i його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

Загальна умова частини першої статті 1212 ЦК України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах. Отримане однією зі сторін у зобов`язанні підлягає поверненню іншій стороні на підставі статті 1212 ЦК України тільки за наявності ознаки безпідставності такого виконання.

Системний аналіз положень частини першої, пункту 1 частини другої статті 11, частини першої статті 177, частини першої статті 202, частин першої та другої статті 205, частини першої статті 207, частини першої статті 1212 ЦК України дає можливість дійти висновку про те, що чинний договір чи інший правочин є достатньою та належною правовою підставою набуття майна (отримання грошей).

Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах: від 10 вересня 2018 року у справі № 638/11807/15-ц (касаційне провадження № 61-1215св17), від 12 вересня 2018 року у справі № 154/948/16 (касаційне провадження № 61-4497ск18), від 12 грудня 2018 року у справі № 205/3330/14-ц (касаційне провадження № 61-1133св18).

Враховуючи те, що між сторонами наявні договірні правовідносини, а також беручи до уваги наведені висновки Верховного Суду, суд не вбачає підстав для стягнення з відповідача коштів в сумі 3500 євро, як безпідставно набутих.

Враховуючи наведене, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 задоволенню не підлягають.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.11, 177, 202, 205, 207, 509, 1212 ЦК України, ст.ст.13, 141, 247, 263, 265, 268, 273, 280, 282, 284, 287, 288, 289, 354, п.15.5Перехідних положень ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно отриманих (збережених) коштів відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починається відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Чернівецького апеляційного суду через Сокирянський районний суд Чернівецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строків подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя С.В.Унгурян

Повне судове рішення складено 06.09.2021 року