Справа №478/1001/21 Провадження №2/478/276/2021
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 серпня 2021 року смт. Казанка

Суддя Казанківського районного суду Миколаївської області Іщенко Х.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Казанківської селищної ради Миколаївської області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

10.08.2021 року ОСОБА_1 до Казанківської селищної ради Миколаївської області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини.

Позовна заява містить клопотання про відстрочення сплати судового збору до вирішення справи по суті.

Згідно ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

В обґрунтування наявності правових підстав для відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви позивач посилається на те, що він тривалий час не працював, тому має скрутне матеріальне становище.

Вивчивши матеріали позовної заяви, приходжу до слідуючого висновку.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 29 постанови "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" № 10 від 17 жовтня 2014 року із змінами і доповненнями, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору та його звільнення є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, довідка щодо заборгованості по аліментам тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Звертаю увагу, що відповідно до частини другої статті 8 Закону №3674-VI, звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору на певний строк на підставах, визначених частиною першою статті 8 Закону №3674-VI є правом, а не обов`язком суду.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України "Про судовий збір" свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям" малозабезпечена сім`я - сім`я, яка з поважних або незалежних від неї причин має середньомісячний сукупний доход нижчий від прожиткового мінімуму для сім`ї.

Для застосування вказаних підстав для звільнення від сплати судового збору є наявність доказів, які підтверджують приналежність особи до малозабезпеченої сім`ї.

До клопотання про відстрочення сплати судового збору позивачем не надано жодного документу, з якого можна зробити висновок про приналежність особи до малозабезпеченої сім`ї (довідку про доходи, довідку з центру зайнятості населення, яка свідчить що особа має статус безробітного, довідку про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, довідку з податкового органу про отриманий дохід та/або відсутність такого нарахування тощо).

Вищенаведене дає підстави для висновку про те, що доказів на підтвердження обставин про те, що ОСОБА_1 є малозабезпеченою особою, на які посилається позивач в позовній заяві, суду не надано, а тому підстави для відстрочення сплати судового збору відсутні.

При цьому, наявність статусу безробітного не є безумовною підставаю для відстрочення від сплати судового збору.

Враховуючи викладене, вважаю, що в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору необхідно відмовити.

Оскільки позивачу відмовлено у задоволенні клопотання про відстрочення від сплати судового збору, приходжу до висновку про необхідність залишення позовної заяви ОСОБА_1 до Казанківської селищної ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини без руху.

Згідно з ч. 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, судовий збір складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який на час подання позовної заяви становить 908,00 грн.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Беручи до уваги вищевказані істотні недоліки позовної заяви, вважаю за необхідне залишити її без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Казанківської селищної ради Миколаївської області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини залишити без руху.

Повідомити позивачу про необхідність усунення недоліків позову у десятиденний термін з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків позову в установлений судом строк позовна заява буде вважатись неподаною та повернута їй з усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Іщенко Х.В.