Провадження №: 2/755/6408/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про відкриття провадження у справі

"27" серпня 2021 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Коваленко І.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

04 серпня 2021 року до Дніпровського районного суду м. Києва представником позивача ОСОБА_1 - адвокатом Щегловим Д.С. подано позовну заяву до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

05 серпня 2021 року вказану позовну заяву, у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, було передано в провадження судді Коваленко І.В.

06 серпня 2021 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва позовну заяву, з підстав недодержання позивачем вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України, залишено без руху з наданням можливості виправлення, зазначених в ухвалі суду недоліків. Одночасно судом направлено запит до ІТС «Реєстр територіальної громади м. Києва» щодо реєстрації місця проживання відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

11 серпня 2021 року на адресу суду надійшла відповідь про відсутність в ІТС «Реєстр територіальної громади м. Києва» відомостей щодо реєстрації місця проживання відповідача ОСОБА_2 Кадхім у місті Києві.

11 серпня 2021 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва позовну заяву ОСОБА_1 , у зв`язку з отримання відомостей про відсутність реєстрації місця проживання відповідача в місті Києві, суддя, керуючись нормами Закону України «Про міжнародне приватне право», ст. 175, ст. 185 ЦПК України, позовну заяву залишила без руху, надавши можливість виправити недоліки, зазначені в ухвалі суду.

16 серпня 2021 року від представника позивачки ОСОБА_1 - адвоката Щеглова Д.С. через систему «Електронний суд» надійшла заява про усунення недоліків, в якій звертається увага суду на факт, що останнім місцем реєстрації відповідача є адреса, зазначена в позовній заяві та в шлюбному договорі, який посвідчувався нотаріусом з одночасною перевіркою документів, що підтверджують місце реєстрації відповідача.

З надісланих матеріалів позовної заяви, зокрема, згідно даних паспорту громадянки України, виданого 03.11.2003 року Пролетарським РВДМЦМВС України в Донецькій області, позивачка ОСОБА_1 є громадянкою України, з 28 червня 1995 року значиться зареєстрованою за адресою: АДРЕСА_1 . Згідно довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи №3004- - з 02 серпня 2021 року фактичне місце проживання позивачки ОСОБА_1 значиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Свідоцтво про шлюб між сторонами зареєстроване Голосіївським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві 02 грудня 2015 року за №306624 Серії І-БК.

Представник позивачки - адвокат Щеглов Д.С. вказує, що відповідач є громадянином держави Ірак і останнім відомим місцем його проживання є АДРЕСА_3 .

Враховуючи, що один з учасників спірних правовідносин є іноземцем, справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу є справою з іноземним елементом (пункт 1 частини першої статті 1 Закону України «Про міжнародне приватне право»).

Згідно зі статтею 63 Закону України «Про міжнародне приватне право» припинення шлюбу та правові наслідки припинення шлюбу визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків шлюбу.

Частиною першою статті 60 Закону України «Про міжнародне приватне право» передбачено, що правові наслідки шлюбу визначаються спільним особистим законом подружжя, а за його відсутності - правом держави, у якій подружжя мало останнє спільне місце проживання, за умови, що хоча б один з подружжя все ще має місце проживання у цій державі, а за відсутності такого - правом, з яким обидва з подружжя мають найбільш тісний зв`язок іншим чином.

Відповідно до частини першої статті 16 Закону України «Про міжнародне приватне право» особистим законом фізичної особи вважається право держави, громадянином якої вона є.

Згідно з пунктом 7 частини першої статті 76 Закону України «Про міжнародне приватне право» суди можуть приймати до свого провадження і розглядати будь-які справи з іноземним елементом, зокрема, у випадку якщо дія або подія, що стала підставою для подання позову, мала місце на території України.

Відповідно до частини першої статті 75 Закону України «Про міжнародне приватне право» підсудність судам України справ з іноземним елементом визначається на момент відкриття провадження у справі, незважаючи на те, що в ході провадження у справі підстави для такої підсудності відпали або змінилися, крім випадків, передбачених у статті 76 цього Закону.

Підсудність цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу вважаю за можливе визначити на підставі частини 2 статті 76 Закону України «Про міжнародне приватне право» і частини другої статті 28 ЦПК України.

Вивчивши зміст позовної заяви та додатків до неї, приходжу до висновку про те, що позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва. Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення або відмови у відкритті провадження у справі, відсутні.

Позовну заяву слід розглядати в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до п. 3, 4 ч. 6 ст. 19 ЦПК України, малозначними справами є, зокрема, справи про розірвання шлюбу.

Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України малозначні справи розглядаються у порядку спрощеного позовного провадження.

Суд враховує положення ч.ч. 3 - 4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, та вважає, що дана справа підпадає під ознаки малозначної справи і не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

Обставини справи, що згідно ч. 3 ст. 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому приходжу до висновку про те, що справа підлягає подальшому розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки відповідно до положень ч. 6 ст. 19 ЦПК України даний спір є малозначним.

За таких обставин, враховуючи вимоги ч. 1 ст. 274, ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд приходить до висновку, що вказана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Оскільки отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача, тому суд, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, керуючись ч.11 ст.128, ч.10 ст.187 ЦПК України, приходить до висновку про необхідність виклику відповідача у справі через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 128, 175, 177, 187, 261, 274-279, 352-355 ЦПК України,

п о с т а н о в и л а:

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 ) до ОСОБА_2 (останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_4 ) про розірвання шлюбу.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням (викликом) сторін.

Призначити перше судове засідання для розгляду справи по суті на 30 вересня 2021 року о 17 год. 30 хв. в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва за адресою: 02105, м. Київ, вул. Івана Сергієнка, 3, каб. 8.

Копію ухвали надіслати позивачу, а відповідачу - копію ухвали, копію позовної заяви та доданих до неї документів.

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, відповідач має право надіслати відзив, який має відповідати ст. 178 ЦПК України, на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову, до суду з підтвердженням направлення позивачу, іншому відповідачу та третій особі у справі копії відзиву та доданих до нього документів.

За приписами ч. 1 ст.193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву, має право підготувати відповідь на відзив, яка має відповідати ст.ст. 178, 179 ЦПК України, виклавши письмово свої міркування, аргументи та надати відповідні докази, і направити відповідачу у справі та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Відповідач не пізніше п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив, має право підготувати заперечення, які мають відповідати ст.ст. 178, 180 ЦПК України, виклавши письмово свої міркування, аргументи та надати відповідні докази, і направити позивачу у справі та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив, заперечення, пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Оскарження ухвали суду, окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя І.В.Коваленко