Справа № 646/8891/19
№ провадження 2/646/327/2021
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10.08.2021 м.Харків
Червонозаводський районний суд міста Харкова в складі:
головуючий суддя Єжов В.А.
при секретарі Яріш Х.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного провадження в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , комунального підприємства «Харківводоканал», третя особа: ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири,
В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначила, що вона проживає у вищевказаній квартирі разом з чоловіком ОСОБА_4 та їхні діти ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Вказана квартира розташована на 2 поверсі 9-поверхового будинку. Над їх квартирою на 3 поверсі розташована квартира АДРЕСА_2 , власниками якої є відповідачі по справі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
Позивачка зазначає, що після заселення у квартиру, ними було зроблено ремонт, змінено шпалери, плитку, електроосвітлення, міжкімнатні двері, електропроводку, встановлено підвесну стелю в коридорах, кухні та санвузлі, придбали меблі, в коридорі встановлено шафу-купе. Однак після ремонту квартиру почали заливати сусіди відповідачі по справі. Позивачка та її чоловік неодноразово просили відповідачів усунути неполадки в санітарно-технічному обладнанні, що спричиняли заливи, однак на їх прохання відповідачі не реагували, щоразу після чергового залиття квартири відповідачами сім`я позивача змушена була за свої кошти усувати сліди залиття, тому що відповідачі категорично відмовлялись відшкодовувати їм завдані збитки.
21.10.2019 близько 01-30 год. зі стелі коридору, санвузла, кухні, тамбура квартири і по стінах почала текти вода, електричні розетки, вмикачі були залиті водою і позивач з сім`єю не могли включити в усій квартирі світло. Речі, які перебували в квартирі, були мокрі. Меблі також були залиті водою. Тільки після того, як чоловік позивача піднявся до сусідів та подзвонив до квартири АДРЕСА_2 , відповідач ОСОБА_2 прокинувся та перекрив кран подачі води та зупинив витікання води зі зливного бачка. Позивачем була викликана бригада аварійної служби з метою перевірки усунення джерела залиття, вода по стінах і стелі припинала текти тільки наступного дня. Наступного дня позив з чоловіком звернулися до відповідача ОСОБА_2 з проханням відшкодувати вартість ремонту квартири, проте відповідач повідомив їм, що у нього грошей на відшкодування заподіяної шкоди немає. Після відмови відповідача мирно вирішити цей спір, позивач була змушена звернутися до працівників дільниці №60 КП «Жилкомсервіс» з проханням обстежити квартиру на предмет встановлення факту залиття квартири.
Згідно акту дільниці №60 КП «Жилкомсервіс» від 22.10.2019 обстеженням було встановлено, що стояки холодного, гарячого водопостачання, центрального опалення, водовідведення в квартирі позивача знаходяться в задовільному стані. На момент обстеження були виявлені сліди залиття на стелях і стінах коридору, санвузла, кухні, тамбура з частковим розтріскуванням дерев`яного наличника та відшаруванням його від лутки. У тамбурі спостерігалися сліди залиття над електричною розводкою. Відносно квартири АДРЕСА_2 в акті зазначено, що протікань не виявлено, стояки холодного, гарячого водопостачання та водовідведення знаходяться в задовільному стані.
Даний акт підтверджує, що залиття квартири позивача могло статися тільки з квартири відповідача, і через його провину з причин несправності запірної арматури зливного бачка.
Сума орієнтовної шкоди складає 70 000,00 грн.
Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 27 грудня 2019 року провадження у справі відкрито, справу призначено до розгляду у спрощеному провадженні.
Відповідачу направлено копію позовної заяви з додатками до неї разом із ухвалою про відкриття провадження по справі та встановлено строк для подання відзиву на позовну заяву.
18.02.2020 з боку відповідача ОСОБА_2 до суду надійшов відзив відповідно до якого заперечував проти позову в частині суми відшкодування шкоди у розмірі 70 тис. грн. На обгрунтування заперечень проти позовних вимог зазначив, що в ніч на 21.10.2019 дійсно приїжджала бригада аварійної служби, актів у його присутності щодо обмеження їхньої квартири ( АДРЕСА_2 ) ніяка комісія не складала, тому він повністю заперечує факт обстеження квартири АДРЕСА_2 (акт дільниці №60 КП «Жилкомсервіс» від 22.10.2019) . Також зазначив, що після ліквідації наслідків аварії, ним були прийняті заходи капітального ремонту труб холодного, гарячого водопостачання та водовідведення його квартири, вважає безпідставною заявлену суму шкоди.
Крім того, він заперечує проти звинувачення в постійному заливанні квартири АДРЕСА_3 протягом років. У червні 2019 в квартирі АДРЕСА_3 , де проживає позивач, ливнева каналізація не впоралась з великим потоком води після дощу. У домі № НОМЕР_1 , корпус 7 ливнева каналізація знаходиться у квартирі. Зазначив, що приходили інспектори КП «Харківводоканал» і підтвердив, що вини відповідачів не має (підлога коридору суха). За ливневу каналізацію несе відповідальність КП «Харківводоканал».
25.02.2020 позивачем подано відповідь на відзив відповідача ОСОБА_2 з викладеними запереченнями проти нього та заявлено клопотання про долучення у якості співвідповідача по цій справі КП «Харківводоканал».
Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 24.04.2020 у вказаній цивільній справі залучено співвідповідача КП «Харківводоканал».
Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 24.04.2020 у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручити експертам ХНДІСЕ ім. Бокаріуса. На вирішення експерту постановлено наступні питання: 1) З якої причини сталося залиття квартири АДРЕСА_4 ? 2) Яка вартість ремонтно-будівельних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди), проведення яких необхідне для усунення пошкоджень унаслідок залиття квартири АДРЕСА_4 ?
26.08.2020 представником відповідача КП «Харківводоканал» подано відзив на позовну заяву, в якому просили відмовити в задоволенні позову до КП «Харківводоканал». На обґрунтування зазначено, що жодних належних та допустимих доказів того, що залиття квартири відбулося з вини КП «Харківводоканал» позивачем не надано. При цьому, посилаючись на рішення ХМР ввід 20.12.2011 №893 «Про встановлення тарифів на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, що знаходяться у територіальній громаді м. Харкова» згідно якого КП «Жилкомсервіс» здійснює нарахування сум оплати за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій у залежності від їх фактичного надання, згідно п. 5 Додатку 2 до вищевказаного рішення, включено в перелік послуг, які надаються КП «Жилкомсервіс», технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем холодного водопостачання, представник відповідача зазначає що послуги з утримання внутрішньобудинкових систем водопостачання споживач сплачують КП «Жилкомсервіс». Також представник відповідача просить залучити до справи в якості відповідача КП «Жилкомсервіс».
10.08.2021 від позивача надійшла заява, в якій вона позовні вимоги до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 щодо стягнення матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири підтримала. Від позовних вимог до КП «Харківводоканал» відмовилася.
Згідно ч. 2 ст.43 ЦПК України, відповідач зобов`язаний добросовісно здійснювати процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, що відповідно до принципу юридичної визначеності, як складової частини конституційного принципу верховенства права, зобов`язує відповідача самостійно цікавитися перебігом розгляду судом пред`явленого до нього позову. Тривала відсутність такого інтересу з боку відповідача свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права.
У зв`язку з неявкою в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідачів, який не повідомив про причини неявки відповідно до статті 280 ЦПК України суд за згодою позивача вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.
В зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до висновку про часткове задоволення позовних вимог у зв`язку з наступним.
Квартира АДРЕСА_4 належить позивачу її неповнолітній дочці ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рівних частках, тобто по Ѕ частині на підставі договору купівлі-продажу, засвідченого 11.12.2010 приватним нотаріусом ХМНО Гібадуловою Л.А. за реєстр. №8797. Квартира розташована на 2-му поверсі дев`ятиповерхового будинку.
Судом встановлено, що 21 жовтня 2019 року о 01 годині 30 хвилин відбулося залиття належної позивачу квартири, що було зафіксовано актом комісії КП «Жилкомсервіс» дільниця №60 від 22 жовтня 2019 року.
В акті повинно бути відображено: дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.
Як вбачається з акту обстеження КП «Жилкомсервіс», на час виходу комісії в квартирі АДРЕСА_3 встановлено, що стояки холодного, гарячого водопостачання, центрального опалення, водовідведення знаходяться у задовільному стані, протікання не виявлено. На момент обстеження квартири АДРЕСА_3 виявлено сліди залиття на стелі та стінах коридору, санвузлу, кухні, тамбура з частковим розтріскуванням дерев`яного наличника та відшаруванням його від лутки. У тамбурі спостерігаються сліди залиття на електричною розводкою.
Висновки комісії: 1) інженерні мережі квартир АДРЕСА_3 , АДРЕСА_5 знаходяться в технічному справному стані; 2) мешканцю квартири АДРЕСА_3 ОСОБА_1 завдано збитки через залиття із вищерозташованої квартири АДРЕСА_2 з причин невиконання правил користування сантехнічним обладнанням мешканця квартири АДРЕСА_2 .
Наданий позивачем акт суд вважає належним та допустимим доказом, він відповідає вимогам, встановленим вищевказаним Правилам.
Відповідачами не надано доказів невідповідності викладених в акті обстеження обставин фактичним обставинам справи, зокрема - наявності та виду пошкоджень, завданих залиттям, а також причин залиття квартири АДРЕСА_4 .
Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_5 належить відповідачам ОСОБА_2 (1/3 частини) та ОСОБА_3 (2/3 частини) на праві приватної спільної сумісної власності на підставі свідоцтва про право на спадщину, р.№3-1200, 27.10.2012, 1-ша ХДНК.
Стаття 322 ЦК України, зобов`язує власника утримувати майно, яке йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
Пунктом 4 частини 2 статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що власник зобов`язаний за власний рахунок ремонтувати та міняти санітарно-технічні прилади і пристрої, обладнання, що вийшли з ладу з його вини.
Згідно зі статтею 151 ЖК Української РСР та абзацу 5 пункту 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 572 від 08 жовтня 1992 року (з наступними змінами), власник зобов`язаний використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання.
Таким чином, обов`язок по утриманню санітарно-технічних приладів (кранів, труб, що знаходяться у квартирі) у належному стані покладено на власника квартири.
При таких обставинах, суд вважає встановленим, що залиття належної позивачу квартири АДРЕСА_4 відбулося з вини відповідачів, а саме - внаслідок невиконання правил користування сантехнічним обладнанням в квартирі АДРЕСА_5 .
За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди.
Відповідно до частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Згідно з частинами першою та другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.
З огляду на недоведеність наявності вини КП «Харківводоканал» та відмову позивача від позовних вимог до вказаного відповідача суд вважає належними відповідачами - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
Вищевказані роз`яснення містяться в пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» із змінами та доповненнями.
Для визначення розміру матеріальної шкоди позивачем було заявлено клопотання про призначення судову будівельно-технічну експертизу, та як замовником сплачено вартість її проведення у сумі 6537,60 грн.
Суд вважає вказаний висновок є належним та допустимим доказом розміру майнової шкоди, оскільки він проведений на підставі візуального огляду пошкодженого майна, з використанням нормативно-правових актів та спеціалізованої літератури, виходячи з наданої позивачами технічної документації.
Також, однією з складових заподіяної майнової шкоди є витрати на оплату послуг оцінювача, який виготовив звіт про вартість завданої залиттям майнової шкоди.
Ці витрати вважаються майновими збитками й обов`язок стосовно їхнього відшкодування охоплюється приписами пункту 1 частини другої статті 22 ЦК України, адже є реальними збитками. Право на таке відшкодування підтвердив і Верховний Суд, який у постанові від 02.05.2018 в справі №401/2142/16-ц зазначив, що вартість витрат, яких позивач зазнав для того, щоб визначити розмір заподіяної шкоди та вартість відновлювальних ремонтно-будівельних робіт підтверджується рахунком, квитанцією про сплату та актом прийняття-передання.
Згідно рахунку № 1695 від 08.09.2020 позивачем були понесені витрати на проведення експертизи у сумі 6537,60 грн.
Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
З огляду на відсутність належного підтвердження витрат на правничу допомогу позивачу у порядку ст. 137 ЦПК України суд відмовляє в задоволенні відшкодування таких.
При вирішенні питання про розподіл судових витрат, суд керується положеннями ст. 141 ЦПК України, а саме - стягує з відповідачів на користь позивача сплачений судовий збір пропорційно до задоволених вимог кожного позивача.
Суд стягує з відповідачів на користь позивача ОСОБА_1 - судовий збір в сумі 122,80 грн та витрати на залучення експерта в сумі 2146,29 грн (пропорційно до суми задоволених позовних вимог, що складає 32,83 % від заявлених вимог).
На підставі викладеного, керуючись статями 12, 81, 141, 247, 280-282, 279, 354 ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити частково.
Стягнути солідарно з ОСОБА_2 і ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири:
Стягнути з кожного: ОСОБА_2 і ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 :
- сплачений судовий збір по 126,14 грн;
- вартість витрат на проведення експертизи з визначення розміру заподіяної шкоди в сумі 1073,15 грн.
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, відповідно до вимог ст. 284 ЦПК України.
Іншими учасниками процесу рішення може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду через Червонозаводський районний суд м. Харкова. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення . Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу, відповідно до вимог ст. 354 ЦПК України.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Червонозаводський районний суд м. Харкова.
Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , РНОКПП невідомий, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_6 .
Відповідач: ОСОБА_3 , РНОКПП невідомий, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_6 .
Суддя: В.А. Єжов