ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/1393/21Головуючий по 1 інстанції
Справа №712/7059/18 Категорія: 304020000 Пироженко С. А.
Доповідач в апеляційній інстанції
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2021 рокум. Черкаси

Черкаський апеляційний суд у складі колегії суддів:

Гончар Н.І., Вініченка Б.Б., Фетісової Т.Л.

секретар Попова М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Пидорич Тетяни Андріївни на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 17 травня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог: Державний нотаріус Першої Черкаської державної нотаріальної контори Починок Юлія Вадимівна, ОСОБА_3 , про визнання договору дарування недійсним та витребування майна з незаконного володіння,

в с т а н о в и в:

у червні 2018 року адвокат Пидорич Тетяна Андріївна від імені позивача ОСОБА_1 звернулась до суду із вказаним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що 12 квітня 2018 року до ОСОБА_4 за її місцем проживання до приватного будинку АДРЕСА_1 з`явився раніше невідомий чоловік з пропозицією придбати належну їй на праві приватної власності 1/2 частку вказаного будинку. Повідомив, що 11 квітня 2018 року ОСОБА_1 подарував йому, ОСОБА_2 , 1/2 частку у праві приватної власності вказаного будинку. На підтвердження своїх слів показав копію першої та другої сторінки правочину, з якого вбачається, що Відповідач - є обдаровуваним, ОСОБА_5 - є позивач, який безоплатно передав у власність свою частку в праві власності на житловий будинок з відповідною часткою надвірних споруд, що знаходиться у АДРЕСА_1 .

Вказує, що відповідач раніше не знайомий родичам дарувальника або сусідам. Правовстановлюючі документи на нерухоме майно зберігаються у близьких родичів позивача, а тому не зрозуміло, яким чином відповідачу вдалося прийняти в дар нерухоме майно, шляхом нотаріально посвідченого договору.

Позивач в належній йому частині будинку проживав один, тривалий час зловживає спиртними напоями, веде волелюбний спосіб життя.

Позивач родичам пояснював, що нікому нічого не дарував, не продавав, паспорт у нього відсутній і де знаходиться документ пояснити не може. Відповідач по справі зі слів позивача зрідка навідувався до нього та давав йому невеликі суми, які той одразу витрачав на алкогольні напої. Наміру відчужувати своє єдине житло позивач не мав, своє перебування у нотаріуса не пам`ятає. Запевнив, що частину будинку, яка йому належить не дарує та не збирається дарувати у майбутньому.

За місцем проживання дарувальника була викликана поліція, яка прийняла заяву про повідомлення про злочин за ознаками шахрайських дій з боку відповідача, а саме: заволодіння чужим майном або придбання права на майно шляхом обману чи зловживання довірою.

Позивач страждає розладами психіки, має часті втрати пам`яті. Неодноразово звертався за допомогою до лікаря психіатра. У 2008 році знаходився на лікуванні в Комунальному закладі «Черкаська обласна психіатрична лікарня Черкаської обласної ради», знаходиться на обліку в Психоневрологічному диспансері у м. Черкаси. На даний момент проходить лікування у лікаря психоневролога.

Позивач стверджує, що перебував у момент вчинення правочину в такому психічному стані, коли не усвідомлював значення своїх дій та не міг керувати ними.

У зв`язку з цим, просив визнати недійсним договір дарування частки в праві власності на 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_1 , посвідченого державним нотаріусом Починок Юлією Вадимівною 11 квітня 2018 року, зареєстрованого у реєстрі за №1-1065, номер запису про право власності: 25669301, реєстраційний номер майна 29109915, номер запису: 9925 у книзі: 96, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Під час розгляду справи представник позивача збільшила позовні вимоги та вказуючи на те, що відповідно до інформаційної довідки від 02 жовтня 2018 року № 139837138 новим власником спірного майна стала ОСОБА_3 , яка прийняла в дар від відповідача ОСОБА_2 частину вказаного майна за договором дарування № 1775, посвідченим 02 серпня 2018 року приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Корчемною М.В., просила також витребувати з незаконного володіння ОСОБА_3 спірну частину нерухомого майна.

Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 17 травня 2021 року позов задоволено частково.

Визнано недійсним договір дарування частки в праві власності на 1/2 житлового будинку АДРЕСА_1 , посвідченого державним нотаріусом Починок Юлією Вадимівною 11 квітня 2018 року, зареєстрованого у реєстрі за № 1-1065, номер запису про право власності: 25669301, реєстраційний номер майна 29109915, номер запису: 9925 у книзі: 96, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору в сумі 704 грн. 80 коп. та витрати на правову допомогу в сумі 10 000 грн., а всього 10 704 грн. 80 коп.

В решті вимог відмовлено.

Рішення суду обґрунтоване тим, що на підстави з`ясованих обставин, підтверджених наданими сторонами доказами, суд дійшов висновку, що позовна вимога щодо визнання недійсним договору дарування, є повністю обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

З приводу позовної вимоги про витребування спірного майна у ОСОБА_3 , яка на даний час є його власником на підставі договору дарування від 02 серпня 2018 року, укладеного із ОСОБА_2 , суд вказав, що вказана особа була залучена до участі у справі в якості третьої особи, тому пред`явлення до неї позовних вимог суперечить цивільному процесуальному законодавству. Суд зазначив, що клопотання представника позивача про залучення ОСОБА_3 в якості співвідповідача у справі було відхилене судом, у зв`язку з тим, що воно подане після закриття підготовчого провадження у справі.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, представник позивача адвокат Пидорич Тетяна Андріївна подала апеляційну скаргу та просить скасувати рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 17 травня 2021 року в частині відмови у задоволенні позовних вимог про витребування з незаконного володіння у ОСОБА_3 1/2 частини житлового будинку АДРЕСА_1 (номер запису про право власності 27322095, індексний номер 42363226), набуту нею на підставі договору дарування № 1775, посвідченого 02 серпня 2018 року, приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Корчемною М.В., та ухвалити нове рішення про задоволення цієї вимоги.

У апеляційній скарзі вказує, що на стадії підготовчого судового засідання представником позивача було подано заяву про збільшення позовних вимог та витребування спірного майна з чужого незаконного володіння. При поданні заяви позивачем було сплачено судовий збір та визначено правовий статус ОСОБА_3 як другого відповідача у справі.

Скаржник вважає, що суд першої інстанції прийняв вказану заяву, однак, під час ухвалення рішення самоусунувся від розгляду справи по суті позовних вимог про витребування майна та формально відмовив у задоволенні цієї частини позову.

Відзив на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходив.

Належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи учасники справи не з`явились, що відповідно до статті 372 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи апеляційним судом.

Перевіривши доводи апеляційної скарги та вивчивши матеріали справи, колегія суддів вважає наступне.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України визначено, що провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до частини 1 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Рішення суду першої інстанції оскаржується представником позивача в частині відмови в задоволенні позовних вимог про витребування з незаконного володіння ОСОБА_3 спірної частини житлового будинку по АДРЕСА_1 , тому апеляційний суд переглядає судове рішення лише в цій частині.

Згідно із матеріалами справи у червні 2018 року представником ОСОБА_1 адвокатом Пидорич Т.А. було пред`явлено позов до ОСОБА_2 про визнання договору дарування недійсним.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 серпня 2018 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

09 листопада 2018 року адвокатом Пидорич Т.А. подано клопотання, в якому вказано, що позивачу стало відомо про відчуження відповідачем 1/2 частини приватного будинку по АДРЕСА_1 іншій особі - ОСОБА_3 . У зв`язку з цим представник позивача просила суд залучити у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_3 (т. 1 а.с. 88).

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 26 листопада 2018 року залучено до розгляду справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_3 (т. 1 а.с. 89-90).

12 лютого 2020 року на адресу Соснівського районного суду м. Черкаси надійшла заява представника позивача адвоката Пидорич Т.А. про збільшення позовних вимог, в якій крім попередніх вимог, вона просила витребувати з незаконного володіння ОСОБА_3 , яка прийняла в дар від відповідача ОСОБА_2 1/2 частину житлового будинку по АДРЕСА_1 , за договором дарування № 1775, посвідченим 02 серпня 2018 року приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Корчемною М.В. (т. 2 а.с. 58-61).

У вказаній заяві адвокатом зазначено ОСОБА_3 відповідачем 2, однак, жодних клопотань про залучення ОСОБА_3 до участі у справі в якості співвідповідача ні заява про збільшення позовних вимог, ні матеріали справи, не містять.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 09 лютого 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (т. 2 а.с. 205).

Згідно із журналом судового засідання під час розгляду справи 17 травня 2021 року представником позивача було заявлено клопотання про повернення до підготовчого розгляду справи для залучення до участі у справі в якості співвідповідача ОСОБА_3 з виключенням її з числа третіх осіб, у зв`язку із поданням заяви про збільшення позовних вимог.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 17 травня 2021 року відмовлено у задоволенні вказаного клопотання з тих підстав, що під час подання заяви про збільшення позовних вимог представником позивача не заявлялось клопотання про залучення ОСОБА_3 в якості співвідповідача, а у зв`язку із закриттям підготовчого провадження у справі, відповідно до вимог ч. 3 ст. 51 ЦПК України представник позивача не має можливості заявляти таке клопотання.

Відповідно до статті 1 ЦПК України Цивільний процесуальний кодекс України визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства.

Статтею 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно зі статтею 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Права та обов`язки учасників справи визначені статтею 43 ЦПК України, зокрема: учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Порядок залучення до участі у справі співвідповідача передбачено статтею 51 ЦПК України, згідно з якою суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

З аналізу вказаних норм вбачається, що залучення співвідповідача у справі здійснюється судом лише за клопотанням позивача, самостійного залучення співвідповідача судом цивільний процесуальний закон не передбачає.

Під час розгляду справи судом першої інстанції за клопотанням представника позивача було залучено до участі у справі ОСОБА_3 у якості третьої особи, як власника спірного майна.

Подаючи заяву про збільшення позовних вимог на стадії підготовчого провадження у справі, представник позивача не заявляла клопотання про залучення ОСОБА_3 в якості співвідповідача. Зазначення представником позивача у вказаній заяві ОСОБА_3 в якості відповідача не може вважатись клопотанням про залучення її в якості відповідача, та не передбачає автоматичного встановлення статусу відповідача для третьої особи у справі, оскільки цивільним процесуальним кодексом встановлено конкретний порядок вчинення таких процесуальних дій.

Під час розгляду справи після закриття підготовчого провадження у справі представник позивача звернулась до суду із клопотанням про повернення до підготовчого провадження для залучення ОСОБА_3 до участі у справі в якості співвідповідача.

Судом першої інстанції було обґрунтовано відмовлено у задоволенні вказаного клопотання. Судом правильно застосовано положення частини 3 статті 51 ЦПК України та відмовлено у залученні співвідповідача, оскільки представник позивача не довела, що на час подання клопотання про залучення ОСОБА_3 в якості третьої особи та збільшення позовних вимог, вона не знала чи не могла знати про підставу залучення такого співвідповідача. Отже після закриття підготовчого провадження позивач втратив право клопотати про залучення ОСОБА_3 в якості співвідповідача.

Крім того повернення до підготовчого провадження, про що просила представник позивача, взагалі не передбачено чинним цивільним процесуальним законодавством.

Відповідно до статті 48 ЦПК України сторонами у цивільному процесі є позивач та відповідач.

Враховуючи наведене, судом першої інтонації обґрунтовано відмовлено в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про витребування з незаконного володіння третьої особи у справі ОСОБА_3 , яка прийняла в дар від відповідача ОСОБА_2 1/2 частину житлового будинку по АДРЕСА_1 , за договором дарування № 1775, посвідченим 02 серпня 2018 року приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Корчемною М.В.

Оскільки ОСОБА_3 не є стороною у справі (відповідачем), пред`явлення до неї будь-яких позовних вимог не передбачено цивільним процесуальним законодавством.

При цьому суд першої інстанції вірно вказав, що позивач не позбавлений права пред`явити до вказаної особи окремий позов, надавши їй статусу відповідача у справі.

З огляду на викладене, судом першої інстанції ухвалено законне та обґрунтоване рішення в частині відмови у задоволенні позовних вимог про витребування у ОСОБА_3 1/2 частини спірного нерухомого майна, яке зміні чи скасуванню не підлягає.

В інших частинах рішення суду першої інстанції не переглядається, у зв`язку з відсутністю їх апеляційного оскарження.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про необхідність відмови в задоволенні апеляційної скарги представника ОСОБА_1 адвоката Пидорич Тетяни Андріївни та залишенні рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 17 травня 2021 року у справі, що переглядається, без змін.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Пидорич Тетяни Андріївни залишити без задоволення.

Рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 17 травня 2021 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови з підстав та на умовах, визначених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Судді