Провадження № 2/359/664/2021
УХВАЛА

Іменем України

06 вересня 2021 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Яковлєвої Л.В.,

при секретарі Русан А.М.,

за участю представника позивача - ОСОБА_1 , відповідача - ОСОБА_2 , представнитка відповідача ОСОБА_3 - адвоката Сидоренко С.О.,

розглянувши y відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Борисполі Київської області клопотання відповідача ОСОБА_2 про відвід судді Яковлєвої Людмили Валеріївни від розгляду справи за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя, визнання договору дарування квартири, договору купівлі-продажу квартири недійсними, визнання права власності, стягнення грошової компенсації, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Бориспільського міськрайонного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя, визнання договору дарування квартири, договору купівлі-продажу квартири недійсними, визнання права власності, стягнення грошової компенсації.

Ухвалою суду від 29 липня 2020 року справу прийнято до свого провадження за правилами загального позовного провадження та призначено судове засідання на 11 год. 00 год. 15 вересня 2020 року. Сторонам роз`яснено права, обов`язки та встановлено строки для вчинення процесуальних дій.

06 вересня 2021 року під час судового засідання від відповідача ОСОБА_2 надійшло усне клопотання про відвід судді Яковлєвої Л.В. від розгляду справи, мотивуючи яке заявник вказав на упереджене ставлення судді до нього як людини пенсійного віку, вимоги знімати головний убор в приміщенні суду, відсутність державної символіки, як то герб та прапор, в залі судового засідання.

Згідно ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Частиною 1, 3 ст. 40 ЦПК України визначено, що питання про відвід судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановле-ному частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Зважаючи на вказане, та заявлення відводу судді стороною у справі пізніше ніж за три робочих дні до дати судового засідання, заява ОСОБА_2 про відвід судді Яковлєвої Л.В. від розгляду даної справи, вирішується судом, що розглядає справу без визначення іншого судді в порядку ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Дослідивши письмові матеріали справи та доводи заяви про відвід, суд прийшов висновку, що заява ОСОБА_2 про відвід судді не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно ч.1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Частиною 1 ст. 37 ЦПК України зазначено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі.

Вимогами ч.1-3 ст. 39 ЦПК України вказано, що з підстав, зазначених у статтях 36 та 37 цього Кодексу, суддя зобов`язаний заявити самовідвід або ж відвід може бути заявлено учасниками справи. При цьому, відвід повинен бути вмотивованим.

Зі змісту ст. 2 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» вбачається, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією України і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Аналогічні вимоги щодо гарантування захисту прав, свобод та інтересів кожного у розумні строки незалежним, безстороннім та справедливим судом передбачені у ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Зі змісту статті 6 Конвенції та практики Європейського Суду з питань неупередженості суду вбачається, що правосуддя має не тільки здійснюватись, а повинно також демонструватись. Під сумнівом - довіра до суду, яку суд має вселяти громадянам у демократичному суспільстві Як правило, неупередженість означає відсутність упереджень або упередженості, при цьому її наявність або відсутність можуть бути перевірені різними способами (Кіпріану проти Кіпру, п. 118; Мікаллеф проти Мальти, п. 93). ЄСПЛ у своїй практиці проводить відмінність між суб`єктивним підходом, тобто прагненням переконатися в суб`єктивному обвинуваченні або інтересі певного судді у конкретній справі та об`єктивним підходом, тобто визначенням, чи були судді надані достатні гарантії, щоб виключити будь-які обґрунтовані сумніви в цьому відношенні (Кіпріану проти Кіпру, п. 118; П`єрсак проти Бельгії, п. 30; Грівз проти Сполученого Королівства, п. 69). Разом з тим, чітка відмінність між цими поняттями відсутня, оскільки поведінка судді може не тільки об`єктивно викликати сумніви в його неупередженості з точки зору зовнішнього спостерігача (об`єктивний тест), але мова може також йти про його або її особисте переконання (суб`єктивний тест). Виходячи з наведеного, практика ЄСПЛ говорить про те, що кожний судця, стосовно якого існують будь-які сумніви щодо недостатньої неупередженості, повинен відмовитись від розгляду справи (Мікалефф проти Мальти).

Судом встановлено, що 28 липня 2019 року з Касаційного цивільного суду у складі Верховного суду до Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя, визнання договору дарування квартири, договору купівлі-продажу квартири недійсними, визнання права власності, стягнення грошової компенсації.

Ухвалою суду від 29 липня 2020 року справу прийнято до свого провадження за правилами загального позовного провадження та призначено судове засідання на 11 год. 00 год. 15 вересня 2020 року. Сторонам роз`яснено права, обов`язки та встановлено строки для вчинення процесуальних дій.

06 вересня 2021 року під час судового засідання від відповідача ОСОБА_2 надійшло усне клопотання про відвід судді Яковлєвої Л.В. від розгляду справи, мотивуючи яке заявник вказав на упереджене ставлення судді до нього як людини пенсійного віку, вимоги знімати головний убор в приміщенні суду, відсутність державної символіки, як то герб та прапор, в залі судового засідання.

Проте, наведені ОСОБА_2 обставини не є підставами, в розумінні вимог ст. 36, 37 ЦПК України, для відводу судді. Крім того, заявником не повідомлено і не зазначено жодних інших обставин та не надано підтверджуючих їх доказів, які б свідчили про упередженість судді Яковлєвої Л.В. при розгляді даної справи та які викликають сумніви в її неупередженості або об`єктивності до певної зі сторін у справі.

Крім того, дану заяву подано ОСОБА_2 з порушенням строків, обумовлених у ч. 3 ст. 39 ЦПК України та не надано доказів неможливості подачі такої заяви у визначені законодавством строки, чи наявність виняткових обставин, які зумовили наведене.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 33, 36, 37 258 -261, 353 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ :

У задоволенні заяви ОСОБА_2 про відвід судді Яковлєвої Людмили Валеріївни від розгляду справи за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя, визнання договору дарування квартири, договору купівлі-продажу квартири недійсними, визнання права власності, стягнення грошової компенсації - відмовити.

Ухвала суду є остаточною та, відповідно ст. 353 ЦПК України, апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя Яковлєва Л.В.