Справа №336/5092/21
Провадження №2/336/3722/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.09.2021 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя, Карабак Л.Г., за участю секретарки судового засідання Тимошенко Н.В., розглянувши у підготовчому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «АСЛ 2020», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Державний реєстратор Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради Коротич Максим Миколайович про визнання правочину недійсним, скасування рішення державного реєстратора, поділ спільного майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Шевченківського районного суду м. Запоріжжя знаходиться на розгляді цивільна справ за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «АСЛ 2020», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Державний реєстратор Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради Коротич Максим Миколайович про визнання правочину недійсним, скасування рішення державного реєстратора, поділ спільного майна подружжя.

Позивачем до суду подано заяву про забезпечення позову, за змістом якої заявниця просить суд забезпечити позов шляхом накладення арешту на житловий будинок, загальною площею 563,3 кв.м., житлова площа 84,4 кв.м (опис: житловий будинок літ. Б-2, погріб під літ. Б-2, тераса, балкон, житлова мансарда-мс, ворота з хвірткою №1, паркан №2, замощення -І), що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101, який належить ТОВ «АСЛ 2020» - Акт приймання-передачі матеріальних цінностей, які вносяться до Статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю «АСЛ 2020», серія та номер: 772, 773, виданий 22.02.2021, видавник: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Запорізької області Кушніренко О.Г.

Крім цього, просить заборонити органам та суб`єктам, які здійснюють повноваження у сфері державної реєстрації прав, вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо вказано житлового будинку.

В обґрунтування заяви про забезпечення позову заявник зазначила, що за час перебування у шлюбі, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було придбано спільне майно, як рухоме так і нерухоме, в тому числі:

- 2-х кімнатна квартира, загальною площею 42,29 кв.м., житловою площею 24, 6 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, яка залежить ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу №606 від 04.03.2019 року, посвідчений приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Кияницею Н.В.,вартістю - 534 879,00 грн.;

- житловий будинок літ. Б-2, погріб під літ. Б-2, тераса, балкон, житлова мансарда-мс, ворота з хвірткою №1, паркан №2, замощення -І), що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101, який належить ОСОБА_2 на праві власності, на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку, серія та номер: ЯЛ №489051 виданий 08.11.2011 Управлінням Держкомзему у м. Запоріжжі декларації про готовність об`єкта до експлуатації, серія та номер: ЗП51, виданий 12.05.2017 видавник: Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області, вартістю - 4 239 144,00 грн.,

- земельна ділянка площею 0,0782 кв.м., кадастровий номер земельної ділянки :07:045:0187, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_2 на праві власності, на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку, серія та номер: ЯЛ №489051 виданий 08.11.2011 Управлінням Держкомзему у м. Запоріжжі, цільове призначення: для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), вартістю - 360 000,00 грн.

Як зазначає позивач, вказане вище майно, окрім 2-х кімнатної квартири, власником якої є позивачка ОСОБА_1 , під час шлюбу, на підставі Акту приймання - передачі матеріальних цінностей від 22.02.2021 №772, 773 передано у власність та проведено державну реєстрацію за TOB «АСЛ 2020» .

Розглянувши заяву про вжиття заходів забезпечення позову, ознайомившись з матеріалами позовної заяви, суд приходить до висновку, що заява позивача підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до частини 2 статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду..

Види забезпечення позову визначені положеннями статті 150 ЦПК України та до них належать: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що є учасниками даного судового процесу. Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Відповідно до частин 5-7 статті 153 Цивільного процесуального кодексу України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково, про що постановити ухвалу, в якій зазначити вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішити питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову носять тимчасовий характер і зберігають свою дію до фактичного виконання рішення суду, яким закінчується вирішення спору по суті.

При розгляді заяви про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно, суддя враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно пункту 43 Рішення по справі «Шмалько проти України» пункт 1 статті 6 гарантує кожному право на звернення до суду або арбітражу з позовом стосовно будь-яких його цивільних прав та обов`язків. Таким чином, ця стаття проголошує "право на суд", одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін. Було б незрозуміло, якби стаття 6 детально описувала процесуальні гарантії, які надаються сторонам у спорі, а саме: справедливий, публічний і швидкий розгляд, - і, водночас, не передбачала виконання судових рішень. Якщо тлумачити статтю 6 як таку, що стосується виключно доступу до судового органу та судового провадження, то це могло б призводити до ситуацій, що суперечать принципу верховенства права.

Позивачем обґрунтовано наявність зв`язку між заходом забезпечення позову та предметом позовних вимог, оскільки застосування такого заходу забезпечення позову спроможне забезпечити ефективний захист його порушеного права та поновлення порушених прав та інтересів позивача. Невжиття заходу до забезпечення позову може призвести до того, що до прийняття рішення в цій справі, майно, про визнання права власності на яке просить позивач, у зв`язку з його фактичною реєстрацією за TOB «АСЛ 2020», може бути безперешкодно відчужене.

При цьому, накладення арешту на нерухоме майно, що є предметом спору у цивільній справі, до вирішення спору по суті не призведе до обмеження прав відповідачів, а слугуватиме заходом запобігання можливих порушень прав позивача.

Відповідно до частин 1, 2 статті 157 Цивільного процесуального кодексу України ухвала суду про забезпечення позову є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Така ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження. Примірник ухвали про забезпечення позову залежно від виду вжитих заходів одночасно з направленням заявнику направляється судом для негайного виконання всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також відповідним державним та іншим органам для вжиття відповідних заходів.

Керуючись статтями 149- 153, 157, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Заяву позивача про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «АСЛ 2020», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Державний реєстратор Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради Коротич Максим Миколайович про визнання правочину недійсним, скасування рішення державного реєстратора, поділ спільного майна подружжя задовольнити.

Вжити заходи забезпечення позову по цивільній справі № 336/5092/21 провадження 2/336/3722/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «АСЛ 2020», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Державний реєстратор Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради Коротич Максим Миколайович про визнання правочину недійсним, скасування рішення державного реєстратора, поділ спільного майна подружжя, а саме:

Накласти арешт на житловий будинок, загальною площею 563,3 кв.м., житлова площа 84,4 кв.м (опис: житловий будинок літ. Б-2, погріб під літ. Б-2, тераса, балкон, житлова мансарда-мс, ворота з хвірткою №1, паркан №2, замощення -І), що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101, який належить ТОВ «АСЛ 2020» - Акт приймання-передачі матеріальних цінностей, які вносяться до Статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю «АСЛ 2020», серія та номер: 772, 773, виданий 22.02.2021, видавник: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Запорізької області Кушніренко О.Г.

Заборонити органам та суб`єктам, які здійснюють повноваження у сфері державної реєстрації прав, вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо житлового будинку, загальною площею 563,3 кв.м., житлова площа 84,4 кв.м (опис: житловий будинок літ. Б-2, погріб під літ. Б-2, тераса, балкон, житлова мансарда-мс, ворота з хвірткою №1, паркан №2, замощення -І), що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101, який належить ТОВ «АСЛ 2020».

Зустрічне забезпечення не застосовується.

Строк пред`явлення ухвали до виконання три роки.

Копію ухвали направити до Центру надання адміністративних послуг м. Запоріжжя, а саме до Філії Центру надання адміністративних послуг по Шевченківському району (м. Запоріжжя, пр. Моторобудівників, 34) для виконання та роз`яснити положення ч. 4 ст. 157 ЦПК України, відповідно до якої, особи, винні в невиконанні ухвали про забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом.

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя Л.Г.Карабак