ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/341/20
провадження № 2-п/753/139/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" вересня 2021 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Коренюк А.М.

при секретарі Сердюковій Г.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 15 липня 2021 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення коштів за позикою,суд -

ВСТАНОВИВ :

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою від 16 серпня 2021 року про переглад заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 15 липня 2021 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення коштів за позикою. Мотивуючи тим, що він не з`явився в судове засідання з поважних причин - неналежне повідомлення про час та місце розгляду справи, тому постановлене заочне рішення вважає таким, що не ґрунтується на вимогах закону. Відтак, прийнявши вказане рішення, суд взяв за основу лише доводи позивача, внаслідок чого зробив помилковий висновок та невірно вирішив спір.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, яким зокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.

Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_4 , діючий на підставі ордера адвоката про надання правової допомоги від 08 січня 2020 року (а.с. 51), заяву не визнав та просив залишити її без задоволення, зважаючи на її необґрунтованість.

Позивач надіслав на адресу суду відзив на заяву відповідача про перегляд заочного рішення, у якій просив відмовити відповідачу у поданій ним заяві.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце його проведення - рекомендованою поштою з повідомленням про вручення, смс-повідомленням, розміщеним оголошенням на офіційному сайті судової влади (суду).

Відповідачка ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, належним чином повідомлена про час та місце його проведення - рекомендованою поштою з повідомленням про вручення, смс-повідомленням, розміщеним оголошенням на офіційному сайті судової влади (суду).

Суд вважає, що неявка осіб, належним чином повідомлених про час та місце засідання про перегляд заочного рішення, не перешкоджає розгляду заяви відповідно до ч.1 ст. 287 ЦПК України.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що ніщо не перешкоджає особі добровільно відмовитись від гарантій справедливого судового розгляду у однозначний або у мовчазний спосіб. Проте для того, щоб стати чинною з точки зору Конвенції, відмова від права брати участь у судовому засіданні повинна бути зроблена у однозначний спосіб і має супроводжуватись необхідним мінімальним рівнем гарантій, що відповідають серйозності такої відмови. До того ж, вона не повинна суперечити жодному важливому громадському інтересу рішення ЄСПЛ (Hermi проти Італії, § 73; Sejdovic проти Італії § 86).

Окрім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини- в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (Рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України»).

Враховуючи, що в матеріалах справи та поданої заяви достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд визнав можливим вирішити заяву за відсутності заявника та відповідача ОСОБА_3 на підставі наявних у ній матеріалів.

Суд, вислухавши пояснення позивача, його доводи та заперечення, дослідивши матеріали цивільної справи та матеріали заяви про перегляд заочного рішення, у їх сукупності, вважає, що вимоги заявника про скасування заочногоне обґрунтовані, обставини, викладені в заяві не підтверджуються наявними в матеріалами справи, та встановленими в ході судового засідання доказами.

Так, судом встановлено, що заочним рішення Дарницького районного суду м. Києва від 15 липня 2021 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення коштів за позикою задоволено (а.с. 153-158) й стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 410 000 доларів США, а також вирішено питання про розподіл судового збору: стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 5 255 грн. 00 коп. судового збору, стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 5 255 грн. 00 коп. судового збору.

Відповідно до частини першої статті 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовом у засіданні.

Відповідно до частини першої статті 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто процесуальним законом передбачені обов"язкові сукупні умови для скасування заочного рішення.

Проте судом встановлено, що законні підстави для задоволення такої заяви відсутні.

Так, відповідач неодноразово повідомлявся судом про час та місце розгляду справи, що підтверджується зворотніми повідомленнями рекомендованих листів, заявами про відкладення розгляду справи, заявами про ознайомлення із матеріалами справи, він не подав відзив на позовну заяву з неповажних причин, докази, на які він посилається, не надані суду та не можуть вплинути на ухвалене заочне рішення, й відсутність таких доказів підтверджується їх відсутністю згідно переліку додатків до поданої заяви про перегляд заочного рішення.

За таких процесуальних підстав заява задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного та, п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України, керуючись ст. ст. 287, 288 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 15 липня 2021 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення коштів за позикою, - залишити без задоволення.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Копію ухвали невідкладно вручити присутнім в залі суду сторонам, відсутнім - надіслати рекомендованою поштою з повідомленням про вручення для відома.

СУДДЯ: