Провадження №: 2-зз/755/68/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"06" вересня 2021 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Коваленко І.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову,-

у с т а н о в и л а :

01.09.2021 року до Дніпровського районного суду міста Києва надійшла заява ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову.

02.09.2021 року в порядку автоматизованого розподілу справ між суддями позовну заяву передано на розгляд судді Коваленко І.В.

Вивчивши заяву та додані до неї документи встановлено наступне.

За заявленими вимогами заявник просить скасувати заходи забезпечення позову вжиті на підставі ухвали Харківського районного суду міста Києва від 29.04.1998 року, знявши арешт з квартири АДРЕСА_1 .

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Згідно ч. 1 ст. 42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

З доданих до заяви документів, зокрема ухвали Харківського районного суду м. Києва від 29.04.1998 року, якою накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , убачається, що заходи забезпечення позову вживалися судом в рамках цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу.

У поданій до суду заяві про скасування заходів забезпечення позову заявник зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла, після чого на підставі заяви ОСОБА_4 було відкрито спадкову справу № 202/2017.

Заявник вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , а відтак вона являється єдиним спадкоємцем за законом ОСОБА_4 , однак у зв`язку із накладеним арештом на квартиру вона позбавлена можливості реалізувати свої спадкові права.

Вирішуючи питання можливості прийняття до провадження заяви ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, суд звертає увагу на наступне.

Враховуючи конструкцію вищенаведеної норми ч. 1 ст. 158 ЦПК України убачається, що цивільним процесуальним законом визначено лише два суб`єкта наділених правом ініціювання питання про скасування вжитих судом заходів забезпечення позову, а саме безпосередньо судом або учасником справи в межах якої судом вживалися такі заходи.

Натомість, заявник ОСОБА_1 процесуального статусу учасника справи в межах якої судом було постановлено ухвалу про вжиття заходів забезпечення позову не має, а відтак не наділена правом ініціювання питання про їх скасування.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Враховуючи викладене встановлено, що заява ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову підлягає поверненню заявнику, відповідно до положень п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Заявнику слід роз`яснити, що для зняття арешту з нерухомого майна слід звернутися до суду з відповідним позовом.

Керуючись п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України,-

п о с т а н о в и л а :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.В.Коваленко