Номер провадження: 22-ц/813/6499/21
Номер справи місцевого суду: 523/1712/18
Головуючий у першій інстанції Сувертак І. В.
Доповідач Князюк О. В.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.08.2021 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії:

головуючого Князюка О. В.,

суддів: Таварткіладзе О. М., Заїкіна А. П.,

за участю секретаря Дерезюк В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Суворовського районного суду м. Одеси від 25.01.2021 року по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики, за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 про визнання розписки фіктивною (недійсною),

ОПИСОВА ЧАСТИНА

В провадженні Суворовського районного суду міста Одеси перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики, за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 про визнання розписки фіктивною (недійсною).

На адресу суду в січні 2021 року надійшла заява адвоката Огоднійчука Максима Ігоровича, представника третьої особи за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом ОСОБА_3 про скасування заходів забезпечення позову накладених ухвалою суду від 04 жовтня 2019 року в рамках розгляду цивільної справи № 523/1712/18.

Зазначена заява обґрунтована тим, що постановою Одеського апеляційного суду від 29.12.2020 року апеляційну скаргу сторони позивача ОСОБА_1 залишено без задоволення та рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 10.07.2020 року по цивільній справі № 523/1712/18 залишено без змін. Таким чином заходи забезпечення позову, що вжиті ухвалою суду від 04 жовтня 2019 року в рамках розгляду цивільної справи № 523/1712/18, на думку адвоката Огоднійчука М. І., підлягають скасуванню, тому він звернувся із заявою про скасування заходів забезпечення позову до суду.

Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 25.01.2021 року заяву адвоката Огоднійчука Максима Ігоровича, представника третьої особи за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом ОСОБА_3 про скасування заходів забезпечення позову накладених ухвалою суду від 04 жовтня 2019 року в рамках розгляду цивільної справи № 523/1712/18 було задоволено.

Скасовано заходи забезпечення позову накладені ухвалою суду від 04 жовтня 2019 року в рамках розгляду цивільної справи № 523/1712/18 у вигляді арешту на 1/2 частину земельної ділянки № НОМЕР_1 , площею 0,055 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_3 за Договором купівлі-продажу №68 від 17.01.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Заботкіною Т. Ю. Одеського міського нотаріального округу.

Ухвалу вмотивовано тим, що відповідно до ч.9 ст. 158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, 05.02.2021 року адвокат Соловйов В.В. в інтересах ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу посилаючись на те, що судом першої інстанції було постановлено ухвалу без повного та всебічного з`ясування обставин справи, з порушенням норм процесуального права.

При цьому посилаючись на те, що заяву про скасування заходів забезпечення позову було подано з порушенням вимог ч. 2 ст. 183 ЦПК України, а саме: заявником не було надано доказів про те, що вказану заяву надіслано сторонам у справі.

Окрім цього, суд першої інстанції розглядаючи питання про скасування заходів забезпечення позову не повідомив інших сторін про час та місце судового засідання.

Учасники справи у судове засідання не з`явилися. Про дату, час і місце розгляду справи сповіщені належним чином.

Згідно із ч. 2 ст. 372 ЦПК України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Виходячи з вищевказаного, враховуючи строки розгляду справи, баланс інтересів сторін у якнайскорішому вирішені питання щодо розгляду справи по суті, усвідомленість її учасників про розгляд справи, колегія суддів ухвалила розглянути справу за відсутності її учасників.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Суд першої інстанції, задовольняючи заяву про скасування заходів забезпечення позову виходив з того, що відповідно до ч.9 ст. 158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

З матеріалів справи вбачається, що рішенням Суворовського районного суду м. Одеси від 10 липня 2020 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики залишено без задоволення за недоведеністю.

Зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 про визнання розписки фіктивною (недійсною) задоволено частково.

Визнано договір позики (договір розписки) від 04 вересня 2017 року, що укладено між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 недійсною.

Стягнуто з ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_3 ) судовий збір у розмірі 704 грн. 80 коп. (справа № 523/1712/18, т.2, а.с. 155-162).

Постановою Одеського апеляційного суду від 29 грудня 2020 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 ОСОБА_4 залишено без задоволення, рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 10 липня 2020 року залишено без змін. (справа № 523/1712/18, т.2, а.с. 229-233).

Постанова суду апеляційної інстанції набирає чинності з дня її прийняття.

Виходячи з викладеного, суд першої інстанції дійшов вірного висновку щодо наявності підстав для скасування заходів забезпечення позову.

Разом з тим обґрунтованими є доводи апеляційної скарги щодо порушення судом першої інстанції норм процесуального права щодо неповідомлення учасників справи про дату та місце судового засідання виходячи з нуступного.

Відповідно до ч. 2 статті 158 ЦПК України клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядають у судовому засіданні не пізніше п`яти днів після його надходження до суду.

Правила проведення судового засідання встановлено ст. 211 ЦПК України, відповідно до частини другої якої суд зобов`язаний повідомити учасників справи про місце, дату й час судового засідання. Разом із викладеним вище ч. ч. 1 2 ст. 128 ЦПК України прямо розмежовано поняття "виклик учасника справи" та "повідомлення учасника справи".

Європейський суд із прав людини в п. 26 рішення від 15 травня 2008 року у справі "Надточій проти України" (заява № 7460/03) зазначив, що принцип рівності сторін, один зі складників більш широкої концепції справедливого судового розгляду, передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свої права за умов, коли її не будуть ставити в суттєво менш сприятливе положення порівняно з опонентом.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 376 ЦПК України відсутність належного повідомлення учасника справи (яке є обов`язковим при проведенні судового засідання) пряма підстава для скасування судового рішення першої інстанції та винесення судом апеляційної інстанції нового рішення.

Отже, розгляд судом клопотання про скасування заходів забезпечення позову має обов`язково відбуватися за належного повідомлення учасників справи. Інакше таке судове рішення підлягає скасуванню відповідно до положень ст. ст. 128, 158, 211 і 376 ЦПК України та на підставі правової позиції Європейського суду з прав людини, викладеної в рішенні у справі "Надточій проти України".

Однак, з матеріалів справи не вбачається, що учасники справи були викликані у судове засідання для вирішення питання щодо заявленого клопотання про скасування заходів забезпечення позову з цієї справи, оскільки судові повідомлення у справі відсутні, що свідчить про обґрунтованість доводів апеляційної скарги про позбавлення права участі в судовому засіданні.

За таких обставин, апеляційний суд вважає, що судом першої інстанції було порушено порядок розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, а тому оскаржена ухвала підлягає скасуванню.

Необґрунтованими є доводи апеляційної скарги щодо необхідності повернення заяви про скасування заходів забезпечення позову у зв`язку з порушенням вимог частини 2 статті 183 ЦПК України виходячи з наступного.

Відповідно до частини другої статті 183 ЦПК України, письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду (частина четверта статті 183 ЦПК України).

Клопотання є різновидом заяв із процесуальних питань (частина перша статті 182 ЦПК України). Клопотання подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим кодексом (частина третя вказаної статті).

Відповідно до ч.1 ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до ч. 2 статті 158 ЦПК України клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядають у судовому засіданні не пізніше п`яти днів після його надходження до суду.

Виходячи з викладеного, оскільки рішення про відмову у задоволенні позовних вимог не підлягає виконанню, доводи апеляційної скарги у відповідній частині є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.

Разом з тим, вирішуючи питання про скасування заходів забезпечення позову колегія дійшла наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Згідно з ч.4 ст.158 ЦПК України за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову (ч.9 ст.158 ЦПК України).

Системний аналіз вказаних правових норм свідчить про те, що у випадку ухвалення судом рішення про відмову в позові, суд може з власної ініціативи одночасно з ухваленням судового рішення або після цього постановити ухвалу про скасування заходів забезпечення позову. При цьому закон не містить імперативної заборони для постановлення ухвали про скасування заходів забезпечення позову до набранням рішенням суду про відмову в позові законної сили.

Відповідно до роз`яснень, які містяться у п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Враховуючи те, що рішенням Суворовського районного суду м. Одеси від 10 липня 2020 року, залишеним без змін постановою Одеського апеляційного суду від 29 грудня 2020 року, ОСОБА_1 в задоволенні позову відмовлено, колегія суддів вважає, що клопотання про скасування заходів забезпечення позову підлягає задоволенню.

За таких обставин доводи апеляційної скарги в частині порушення норм процесуального права щодо неповідомлення сторін про час та місце розгляду справи є обгрунтованими та такими, що знайшли своє відображення за результатами розгляду апеляційної скарги.

Оскаржувана ухвала підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про задоволення заяви про скасування заходів забезпечення позову.

РЕЗОЛЮТИВНА ЧАСТИНА

Керуючись ст. ст. 374, 376, 382, 383, 384 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Ухвалу Суворовського районного суду м. Одеси від 25.01.2021 року по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики, за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 про визнання розписки фіктивною (недійсною) - скасувати.

Постановити нове рішення, яким заяву адвоката Огоднійчука Максима Ігоровича, представника третьої особи за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом ОСОБА_3 про скасування заходів забезпечення позову накладених ухвалою суду від 04 жовтня 2019 року в рамках розгляду цивільної справи № 523/1712/18 задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову накладених ухвалою суду від 04 жовтня 2019 року в рамках розгляду цивільної справи № 523/1712/18 у вигляді арешту на 1/2 частину земельної ділянки № НОМЕР_1 , площею 0,055 га, розтошованої за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_3 за Договором купівлі-продажу №68 від 17.01.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Заботкіною Т. Ю. Одеського міського нотаріального округу.

Копію ухвали направити для виконання до Управління державної реєстрації юридичного департаменту Одеської міської ради (м. Одеса, вул. Черняховського, 6) та сторонам для відома.

Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 26 серпня 2021 року.

Головуючий: О. В. Князюк

Судді: А. П. Заїкін

О.М. Таварткіладзе