Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" вересня 2021 р.

м. Київ

справа № 755/10657/21

провадження № 2/755/5518/21

Дніпровський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді Галагана В.І., за участю секретаря Проценко Н.А.,

учасники справи:

представник позивача - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2

представник відповідача - ОСОБА_3 ,

розглянувши у порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

УСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_4 звернулась до суду з позовом про визначенні позивачу додатковий строк в один місяць для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_5 . Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_1 . Спадкоємцями першої черги за законом є доньки померлої: позивач ОСОБА_4 та відповідач ОСОБА_2 . Позивач доглядала за матір`ю до її смерті та здійснила організацію її поховання. Тяжка онкологічна хвороба матері та її смерть негативно вплинули на стан здоров`я позивача, яка перебувала у пригніченому стані. На початку листопада 2020 року позивачу було діагностовано коронавірус, після хвороби у позивача почались серцево-судинні ускладнення та загострились хронічні захворювання, у зв`язку з чим позивач вимушена була проходити обстеження та курс лікування. Строк для прийняття спадщини після смерті матері позивача сплив 17.03.2021 року . Позивач звернулась до нотаріальної установи із заявою про прийняття спадщини 29.04.2021 року, однак нотаріусом 25.05.2021 року відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку із пропуском позивачем строку прийняття спадщини після смерті матері, тому позивач вимушена звернутись з даним позовом до суду.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 01 липня 2021 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 29 липня 2021 року підготовче засідання закрито, та справу призначено до розгляду в судовому засіданні по суті вимог.

Представник позивача ОСОБА_1 в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі з підстав, що містить зміст позовної заяви.

Відповідач ОСОБА_2 та її уповноважений представник ОСОБА_3 в судовому засіданні проти позову заперечили в повному обсязі з підстав, що містить письмовий відзив на позовну заяву, долучений до матеріалів справи. (а.с. 64-67)

Представник третьої особи Головного управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з`явився, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлявся належним чином, про поважні причини неявки суд не повідомив.

Дослідивши матеріали справи, вивчивши матеріали спадкової справи № 1/2021, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства.

Судом встановлено, що на підставі Свідоцтва про право власності від 18.10.2005 року, виданого Головним управлінням житлового забезпечення Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), квартира АДРЕСА_2 належить на праві власності: ОСОБА_5 . (а.с. 101)

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померла у віці 87 років, що підтверджено Свідоцтвом про смерть, виданим Дніпровським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від ІНФОРМАЦІЯ_1, актовий запис № 1980. (а.с. 7)

Спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_5 є її доньки: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_7 , що підтверджено свідоцтва про народження останніх, та свідоцтвами про укладення шлюбу, якими змінено прізвища. (а.с. 8, 11, 90, 96)

Згідно Договору-замовлення № 1.135985К від 18.09.2020 року ОСОБА_4 здійснено організацію та оплату проведення поховання матері ОСОБА_5 (а.с. 14, 15, 16)

За даними Результату аналізу № 147145 молекулярно-генетичного дослідження від 11.11.2020 року, складеного КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги «Русанівка» Дніпровського району м. Києва» ОСОБА_4 діагностовано РНК коронавірусу SARS-CoV-2. (а.с. 30, 32)

За даними медичної документації, долученої до матеріалів справи ОСОБА_4 проходила довготривале лікування хвороби коронавірусу SARS-CoV-2 та його ускладнень щодо встановлених хронічних захворювань. Загострень внаслідок хвороби коронавірусу SARS-CoV-2. (а.с. 17-33)

15.01.2021 року ОСОБА_2 звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сокуренка О.Д. із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , до смерті проживала за адресою: АДРЕСА_3 . (а.с. 86)

15.01.2021 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сокуренком О.Д. складено письмове повідомлення на ім`я ОСОБА_4 про необхідність у строк до 17.03.2021 року звернутись із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_5 (а.с. 110), однак матеріали спадкової справи не містять даних про отримання повідомлення нотаріуса адресатом ОСОБА_4 .

02.04.2021 року ОСОБА_2 повторно подано до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сокуренка О.Д. заяву про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , до смерті проживала за адресою: АДРЕСА_3 . (а.с. 111)

02.04.2021 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сокуренком О.Д. видано на ім`я ОСОБА_2 свідоцтво про право на спадщину за законом, а саме: на квартиру АДРЕСА_2 , після смерті матері ОСОБА_5 (а.с. 117)

29.04.2021 року ОСОБА_4 звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Охріменко М.С. із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , до смерті проживала за адресою: АДРЕСА_3 . (а.с. 34)

Листом № 10/02-14 від 25.05.2021 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сокуренка О.Д., яким 15.01.2021 року відкрито спадкову справу щодо майна ОСОБА_5 , відмовлено ОСОБА_4 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , у зв`язку із пропуском шестимісячного терміну для подачі заяви про прийняття спадщини. (а.с. 36, 37)

Відповідно до частини 1 статті 1268 Цивільного кодексу України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємством визнається перехід майна спадкодавця в разі його смерті до іншої особи - спадкоємцю у порядку передбаченому законодавством. Спадкоємець може прийняти спадщину за заповітом або за законом. У випадку, коли спадкодавець склав заповіт, - до спадщини закликаються спадкоємці за заповітом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до абз. 1 п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами справ про спадкування», часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця.

У статті 67 Закону України «Про нотаріат» від 02 вересня 1993 року № 3425-12 встановлено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину. Письмова заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

Згідно частини другої ст. 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Якщо у відношенні до особи, яка пропустила строк для прийняття спадщини, не надійшла до державної нотаріальної контори, за місцем відкриття спадщини, письмова згода про прийняття цією особою спадщини хоча б від одного із спадкоємців, які прийняли спадщину, або якщо ні один із потенційних спадкоємців не прийняв спадщину - спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини має право звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, що урегульовано ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 Цивільного кодексу України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Як роз`яснено в пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідно до правової позиції, висловленої Верховним Судом України в постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 1320цс17, при розгляді справ про надання додаткового строку для прийняття спадщини судам необхідно дослідити чи вчиняв нотаріус після встановлення ним наявності заповіту спадкодавця дії для повідомлення спадкоємця про відкриття спадщини, чи здійснювався виклик спадкоємця за заповітом, в тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, що свідчило б про належне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця.

Як убачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_4 звернулась до суду з позовом про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , оскільки позивач починаючи з 04 листопада 2020 року хворіла на тяжку хворобу РНК коронавірусу SARS-CoV-2, проходила довготривале лікування та реабілітаційний період після одужання, що є причиною пропуску позивачем встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Згідно із ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Відповідно до частини першої статті 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Аналізуючи наявні у справі докази в їх сукупності, керуючись положеннями діючого законодавства України, суд визнає поважними причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 матері позивача, ОСОБА_5 , оскільки судом встановлено, що позивач, яка здійснювала організацію і поховання матері, на початку листопада 2020 року захворіла на хворобу РНК коронавірусу SARS-CoV-2, проходила довготривале лікування та реабілітаційний період після одужання,тому позивач не мала достатньої можливості щодо оформлення спадщини після смерті матері у встановлений законом шестимісячний строк з часу її відкриття.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 Цивільного кодексу України, звернувшись до нотаріуса, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Відповідно до положень ч. 1, 3 ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволення в повному обсязі, оскільки причини, які перешкоджали позивачу своєчасно звернутись із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини є поважними.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», ст. ст. 1269, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, ст.ст. 2, 4, 6-13, 19, 82, 89, 133, 137, 141, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 279, 352, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Встановити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 , додатковий строк один місяць для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , який рахувати з дня набрання даним рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасники справи мають право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення даного рішення суду.

Повний текст рішення суду складено 14 вересня 2021 року.

Суддя: В.І. Галаган