Справа № 201/9570/20
Провадження № 2/324/544/2021
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

19 серпня 2021 року суддя Пологівського районного суду Запорізької області Кацаренко І.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної (майнової) шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Позивач 07 жовтня 2020 року звернувся до Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська з позовною заявою до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної (майнової) шкоди.

За підсудністю з Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська до Пологівського районного суду Запорізької області 23 червня 2021 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про відшкодування матеріальної (майнової) шкоди.

В позові ОСОБА_1 просить суд стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальну (майнову) шкоду у розмірі 5000,00 гривень.

24 червня 2021 року відповідно до вимог ст.187 ч.6 ЦПК України суд здійснив запит до відділу ЦНАП виконавчого комітету Пологівської міської ради Пологівського району Запорізької області щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача ОСОБА_2

22 липня 2021 року під час перебування судді Кацаренко І.О. у відпустці з відділу ЦНАП виконавчого комітету Пологівської міської ради Пологівського району Запорізької області судом отримана інформація про зареєстроване місце проживання відповідача, в якій зазначено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Встановлено, що подана позивачем позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У відповідності до вимог ст.184 ЦПК України позов пред`являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції.

Нормами статей 175 та 177 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Згідно ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповідно до ч.2 ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно до ч.4 ст.95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Порядок засвідчення копій документів визначений п.п.5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно розпорядчої документації Вимоги до оформлювання документів (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07 квітня 2003 року №55. За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів "Згідно з оригіналом"; назви посади; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису. Підпис відповідальної особи засвідчують на документі відбитком печатки організації. Відбиток печатки ставиться так, щоб він охоплював останні кілька літер назви посади особи, яка підписала документ.

Аналогічна правова позиція висвітлена в рішенні ВС/КГС у справі №904/8549/17 від 11 липня 2018 року, а саме, що незасвідчені або неправильно засвідчені копії документів можуть бути належними, проте недопустимими доказами у справі і є підставою для скасування судового рішення.

Згідно Постанови ВС/КЦС № 761/5894/17 від 18 грудня 2018 року, прошиті та пронумеровані копії документів можна посвідчувати і шляхом завіряння останнього аркуша, але підпис відповідальної особи повинен бути засвідчений печаткою організації.

Враховуючи вищевикладене, встановлено, що додані до позовної заяви позивачем ОСОБА_1 копії документів, якими обґрунтовано його вимоги, не засвідчені.

Крім того, згідно статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подачу позову майнового характеру, яка подана фізичною особою складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожну вимогу окремо. Позивачем зазначена ціна позову майнової шкоди 5000,00 гривень, тобто сума судового збору за вимогу майнового характеру станом на день звернення позивача до Жовтневого районного суду м.Дніпро становила 840,80 гривень.

Позивачем до позовної заяви додано квитанцію №N1FCX5186K від 07 жовтня 2020 року за комісію за переказ готівки без відкриття рахунку на користь отримувача згідно тарифів банку у розмірі 50 гривень 00 копійок. Тобто, позивачем не сплачено судовий збір за вимогу майнового характеру, а саме 840,80 грн. Клопотань про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру суду не подано. У зв`язку з цим за вимогу про відшкодування матеріальної шкоди ОСОБА_1 слід сплатити судовий збір, як за вимогу майнового характеру, тобто 840,80 грн. та надати суду оригінал квитанції про його сплату.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вказані судом обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі, а тому вважаю необхідним позовну заяву залишити без руху для усунення вищевикладених в описовій частині ухвали недоліків.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява у відповідності до ч.3 ст.185 ЦПК України буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.175, 177,185 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної (майнової) шкоди залишити без руху.

Для усунення недоліків заяви позивачу встановити семиденний строк з дня отримання ним ухвали суду.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання ухвали суду позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Копію ухвали суду направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: Кацаренко І. О.