УХВАЛА

06 серпня 2021 року

м. Київ

справа №372/190/19

провадження № 61-12216ск21

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Калараша А. А., розглянувши питання про прийняття до розгляду касаційної скарги Офісу генерального прокурора України на постанову Київського апеляційного суду від 23 червня 2021 року в цивільній справі за позовом першого заступника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до Козинської селищної ради Обухівського району Київської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_44 , ОСОБА_45 , ОСОБА_46 , ОСОБА_47 , ОСОБА_48 , ОСОБА_49 , ОСОБА_50 , ОСОБА_51 , ОСОБА_52 , ОСОБА_53 , ОСОБА_54 , ОСОБА_55 , ОСОБА_56 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Ритм-Омега», Товариства з обмеженою відповідальністю «Солум», треті особи ОСОБА_57 , ОСОБА_58 , Публічне акціонерне товариство «Піреус Банк МКБ» про визнання недійсними рішень та витребування земельних ділянок із чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

23 липня 2021 року Офіс генерального прокурора України на постанову Київського апеляційного суду від 23 червня 2021 року засобами поштового зв`язку надіслала на адресу Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 23 червня 2021 року.

Вивчивши касаційну скаргу, суд дійшов висновку, що вона не може бути прийнята до розгляду та підлягає залишенню без руху, виходячи з таких підстав.

За подання касаційної скарги не сплачений судовий збір.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

За правилами частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За правилами статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду розмір судового збору дорівнює 200% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, скарги.

Відповідно до частини четвертої статті 6 Закону України «Про судовий збір» якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Так з позовом прокуратура Київської області в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації звернулася до суду у січні 2019 року та заявила чотири вимоги немайнового характеру та вимогу про витребування земельних ділянок.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 25 серпня 2020 року у справі №910/13737/19 вказала на те, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Позовними вимогами, які носять майновий характер та за які судовий збір обчислюється з урахуванням вартості спірного майна є вимоги про визнання права на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості.

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають грошовій оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якого виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Генеральною прокуратурою оспорюється судове рішення в частині позовної вимоги про витребування земельних ділянок. Позовна вимога про витребування земельної ділянки в контексті вимог частини першої статті 176 ЦПК України є позовною вимогою майнового характеру, оскільки характеризується ціною позову, яка дорівнює вартості нерухомого майна.

З огляду на вищевказані Великою Палатою Верховного Суду критерії визначення майнового характеру спору, правові висновки якої в розумінні статті 263 ЦПК України є обов`язковими для застосування судами, а також на імперативну вказівку пункту другого частини першої статті 176 ЦПК України, розмір судового збору за подання цієї касаційної скарги слід обчислювати, виходячи з вартості спірних земельних ділянок.

Відповідно до вимог статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання юридичною особою позовної заяви майнового характеру розмір судового збору дорівнює 1,5% від ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Мотивувальні частини оскаржуваних судових рішень не містять відомостей про вартість спірних земельних ділянок та про розмір судового збору, який підлягав сплаті за подання позовної заяви в частині позовної вимоги про витребування земельних ділянок. На час вирішення питання про прийняття касаційної скарги до розгляду суд не має можливості перевірити такі дані за допомогою матеріалів справи, оскільки останні надходять до суду касаційної скарги лише після відкриття касаційного провадження у справі відповідно до статті 394 ЦПК України.

За змістом частини другої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

За таких обставин суд касаційної інстанції вважає за можливе визначити суму судового збору, яка підлягала сплаті до суду першої інстанції за позовну вимогу про витребування земельних ділянок по 2000 грн за кожну, яких всього просив витребувати позивач у кількості 14 ділянок, з врахуванням наслідків, передбачених частиною другою статті 6 Закону України «Про судовий збір».

Враховуючи вищенаведене, за подання касаційної скарги підлягає сплаті судовий збір у розмірі 56 000 грн (2000х14х200%)

Оскільки Генеральною прокуратурою було сплачено грошові кошти у розмірі 3524 грн, то необхідно доплатити судовий збір у розмірі 52 476,00 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд,055)».

На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду оригінал документу, що підтверджує його сплату, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За таких обставин касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та на підставі вимог статей 185, 393 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку на усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Касаційну скаргу Офісу генерального прокурора України на постанову Київського апеляційного суду від 23 червня 2021 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржнику.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя А. А. Калараш