П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 серпня 2021року м. Київ

Справа № 760/14578/19

Провадження № 22-ц/824/10171/2021

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Стрижеуса А.М.,

суддів: Поливач Л.Д., Шкоріної О.І.

учасники справи: позивач - Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянувши в порядку письмового провадженнями за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Солом?янського районного суду міста Києва від 26 січня

2021 року у складі судді Козленко Г. О. у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію,

ВСТАНОВИВ:

Історія справи

Короткий зміст позовних вимог

Утравні 2019 року ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» звернулося до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію.

Позовні вимоги мотивовано тим, що ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго». Таким чином, товариство є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині прав і обов`язків, необхідних для здійснення діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами, в тому числі і в частині використання ліцензій та тарифів виданих та встановлених для ПАТ «Київенерго».

Між ПАТ «Київенерго» та ОСОБА_1 було укладено договір про користування електричною енергією № 3.

18 лютого 2017 року за адресою відповідача, представниками ПАТ «Київенерго» було виявлено порушення: «Пошкоджена пломба держспоживстандарту. Дії споживача, які призвели до зниження обсягів споживання електричної енергії, шляхом проколювання ввідного живлячого дооблікового кабелю (сіп), пошкоджена ізоляція однієї фази та нульового дроту».

На підставі виявленого, працівниками товариства було складено акт про порушення № 47210 від 18 лютого 2017 року, який підписано трьома представниками енергопостачальника, а саме: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 . З актом про порушення була ознайомлена також уповноважена особа споживача, факт ознайомлення засвідчила своїм підписом.

18 лютого 2017 року додатком до акта про порушення № 47210, описано обставини порушення: «було виявлено, що на ізоляції проводу на одній із фаз наявні сліди встановлення проколюючих зажимів, ізоляція проводу пошкоджена, також на нульовому дообліковому дроті пошкоджена ізоляція».

29 березня 2017 року відбулося засідання комісії з розгляду актів порушення правил користування електричною енергією для населення. На засіданні була присутня уповноважена особа споживача ОСОБА_6 .

На засіданні комісії було вирішено провести розрахунок обсягу та вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН за період з 19 серпня 2016 року по

18 лютого 2017 року відповідно до пунктів 3.3, 3.5 Методики за формулою (2.7). Нарахована сума за порушення склала 34 568,85 грн.

Станом на 01 травня 2019 року сума заборгованості за необліковану електричну енергію не сплачена.

Оскільки, незважаючи на попередження про необхідність сплати заборгованість, свої зобов`язання відповідач не виконала, тому ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» просило стягнути з ОСОБА_1 на користь позивача 34 568,85 грн заборгованості за спожиту електричну енергію та 1 921,00 грн судового збору.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 21 травня 2019 року відкрито спрощене позовне провадження у цій справі.

Ухвалою Солом?янського районного суду міста Києва від 24 грудня 2019 року суд вирішив перейти до розгляду цієї справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Короткий зміст оскаржуваного судового рішення

Рішенням Солом?янського районного суду міста Києва від 26 січня 2021 року позовні вимоги ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі»

34 568,85 грн. заборгованості за спожиту електричну енергію.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі»

1921,00 грн. судового збору.

Рішення суду мотивовано тим, що заявлені позовні вимоги є обґрунтованими та доведеними, оскільки встановлено, що відповідачем було завдано позивачу збитків внаслідок порушення ПКЕН, які виразилися у проколюванні вводного дооблікованого живлячого кабелю (сіп), пошкоджена ізоляція однієї фази та нульового кабелю.

Короткий зміст вимог та доводів апеляційної скарги

28 квітня 2021 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 через засоби поштового зв?язку подавдо Київського апеляційного суду через Солом?янський районний суд міста Києваапеляційну скаргу, у якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення судом норм процесуального права, просить скасувати рішення Солом?янського районного суду міста Києва від 26 січня

2021 року та постановити нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію відмовити.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд не вірно встановив дійсні обставини справи та зробив хибні висновки, не дослідив докази що підтверджують справність лічильника, відсутність втручання, цілісність пломб та не обґрунтував свої висновки щодо встановлення вини з боку споживача та якими доказами це підтверджується, оскільки згідно акту проведення експертизи лічильників електроенергії від 02 березня 2017 року

№ 247 та акту технічного огляду обліку електроенергії, пошкоджень упаковки лічильника, клейової герметизації не виявлено, пломби перевірки і пломби виробника не пошкоджені, візуальних ознак втручання не виявлено, метрологічні параметри відповідають класу точності, ніяких порушень не виявлено і лічильник визнано придатним.

Рух апеляційної скарги та матеріалів справи

10 червня 2021 року матеріали цивільної справи № 760/14578/19 надійшли до Київського апеляційного суду.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями

від 10червня2021 року справу передано судді-доповідачу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 11червня2021 року відкрито апеляційне провадження у цій справі.

Копію ухвали про відкриття провадження разом з копіями апеляційної скарги та доданими до неї матеріалами надіслано учасникам справи і встановлено строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу тривалістю десять днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 11 серпня 2021 року справу призначено до розгляду без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження, оскільки ціна позову у даній справі становить: 34 568,85грн, яка станом на 01 січня 2021 року не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 270,00 грн х 100 = 227000,00 грн).

А за правилами частини першої статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Доводи інших учасників справи

29 червня 2021 року ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі`через засоби поштового зв?язку подало до Київського апеляційного суду відзив, у якому просить апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 залишити без задоволення, а рішення Солом?янського районного суду м. Києва від 26 січня 2021 року залишити без змін.

Відзив мотивовано так:

- обставини, на які посилається ОСОБА_1 не є істотними для справи, та такими, що були встановлені судом і не впливають на юридичну оцінку обставин здійснену судом, оскільки не спростовують факту пошкодження ізоляції дооблікових проводів, шляхом проколювання ввідного живлячого кабелю (сіп), та не були спростовані жодним та допустимим доказом;

- розрахунок вартості необлікованої електричної енергії, внаслідок порушення ОСОБА_7 ПКЕЕН, перевірявся при розгляді Солом?янським районним судом міста Києва, під час ухвалення рішення;

- Солом?янський районний суд міста Києва дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог, а рішення ухвалено з дотриманням балансу суспільного та приватного інтересу.

Позиція Київського апеляційного суду

Згідно з частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Порядок розгляду справи судом апеляційної інстанції встановлено статтею 368 ЦПК України, частина перша якої встановлює, що справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Ураховуючи те, що справа в силу своїх властивостей є малозначною, розгляд справи Київським апеляційним судом здійснюється в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Частинами першою-третьою статті 367 ЦПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Відповідно до частини четвертої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, врахувавши аргументи, наведені у відзив на апеляційну скаргу, колегія суддів дійшла таких висновків.

Фактичні обставини справи

Встановлено, що згідно даних Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго».

Позивач є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині прав і обов`язків, необхідних для здійснення діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами, в тому числі і в частині використання ліцензій та тарифів виданих та встановлених для ПАТ «Київенерго».

Судовим наказом Солом?янського районного суду міста Києва від 27 грудня

2018 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» заборгованість за актом про порушення № 47210 від 18 лютого 2017 року в сумі

34 568,85 грн. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь стягувача 176,80 грн судового збору.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 04 березня 2019 року скасовано судовий наказ від 27 грудня 2018 року, виданий Солом`янським районним судом міста Києва за заявою ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості.

Також встановлено, що ОСОБА_1 проживає за адресою: АДРЕСА_1 та є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі».

18 лютого 2017 року за адресою відповідача: АДРЕСА_2 , представниками енергопостачальника виявлено порушення, пунктів 10, 14, 42 ПКЕЕН - пошкоджені пломби Держспоживстандарту. Дії споживача, які призвели до зниження обсягів споживання електричної енергії шляхом проколювання вводного пітьющего дооблікового живлячого кабеля (сіп), пошкоджена ізоляція однієї фази та нульового дроту.

На підставі виявленого працівниками товариства було складено акт про порушення №47210 від 18 лютого 2017 року.

З вказаним актом порушення був ознайомлений ОСОБА_6 , який засвідчив своїм підписом факт ознайомлення із актом про порушення, факт повідомлення про дату та час проведення засідання комісії по розгляду акту про порушення (зафіксовано в акті про порушення № 47210 від 18 лютого 2017 року) та повідомлено актом - повідомлення

№ 47210 про направлення на експертизу лічильника електроенергії.

Акт підписали три представники енергопостачальника: ОСОБА_3 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 .

Виявлене порушення ПКЕЕН у свою чергу представниками енергопостачальника було усунуто наступним шляхом: Електролічильник типу НІК 2301 АП3 заводський номер 0366075 з показами 022594 знятий та відправлений на експертизу. Встановлений лічильник типу НІК 2301 АП3 заводський номер 0941025 з показами 027585. Замінено живлячий кабель сіп, що підтверджується Актом перевірки усунення порушень ПКЕЕН

№47210 від 18 лютого 2017 року.

З додатку до акта про порушення №47210 від 18 лютого 2017 року вбачається, що в ході рейдової перевірки по АДРЕСА_2 , вході огляду повітряної лінії та вводу до фасадного боксу було виявлено, що на ізоляції проводу на одній із фаз наявні сліди встановлення проколюючих зажимів, ізоляція проводу пошкоджена, також на нульовому дообліковому дроті пошкоджена ізоляція. Споживачу було продемонстровано наявність напруги на дооблікованому фазному проводі, також вході обстеження вузла обліку (технічної перевірки) було виявлено пошкодження корпуса лічильника наявні сліди клея на стінках лічильника і пломби Держспоживстандарту була фальсифікована. За результатами обстеження було складено відповідний акт про порушення, лічильник знятий та відправлений на експертизу. Споживачу також було продемонстровано, що внаслідок пошкодження ізоляції дооблікових проводів, він мав можливість занижувати обсяги споживання електроенергії, шляхом проколювання вводного пітающего дооблікового живлячого кабеля (сіп).

29 березня 2017 року року відбулось засідання комісії, оформлене протоколом

№ 572, по розгляду акта про порушення № 47210 від 18 лютого 2017 року.

На комісії був присутній ОСОБА_6 .

Рішенням комісії вирішено провести нарахування згідно з пунктом 3.3, 3.5 та за формулою 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН.

Період нарахування з 19 серпня 2016 року по 18 лютого 2017 року.

Нараховано до сплати за недовраховану електроенергію 34568,85 грн.

Споживачу роз`яснено право оскаржити рішення комісії в судовому порядку.

06 квітня 2017 року споживачу ОСОБА_1 , адресовано лист-повідомлення

№ 030/34-842 про результати розгляду комісією акту про порушення № 47210 з додатками: копією протоколу, копією розрахунку та квитанцією.

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення (наявне в матеріалах справи), вищезгадане поштове відправлення було вручено 13 квітня 2017 року за довіреністю.

Проте, відповідач неналежним чином не виконав своє зобов`язання, внаслідок чого суму заборгованості за необліковану електричну енергію яка складає 34568,85 грн не сплачено.

Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми матеріального права

У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону оскаржуване судове рішення відповідає.

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Усебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюютьсястаттею 714 ЦК України та Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричної енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року.

Відповідно до пункту 1 Правил користування електричної енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року дані правила регулюють відносини між громадянами (споживачі електричної енергії) та енергопостачальниками. Правила обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.

Відповідно до частини другої статті 638 ЦК України, договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Частиною другою статті 642 ЦК України встановлено, якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (сплатила суму грошей або ін.), що засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції.

Наявність відносин між сторонами, отже, і виникнення цивільних прав та обов`язків, підтверджується діями сторін: стягувач надає електричну енергію надсилає боржнику платіжні документи (рахунки) на оплату спожитої енергії, а споживач має здійснювати оплату виставлених рахунків.

Згідно частини першої статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Пунктом 53 ПКЕНН передбачено, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення ПКЕЕН розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

На підставі акта енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, визначити величину не облікованої електричної енергії.

Розмір не облікованої електричної енергії розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії та за кількістю днів: з дня останнього контрольного огляду приладу обліку чи технічної перевірки приладу обліку, чи набуття прав власності на об`єкт до моменту усунення порушення, за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується сума за актом порушень, але не більше терміну позовної давності.

Відповідно до пункту 53 ПКЕЕН, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем ПКЕЕН, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача.

Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Таким чином, сама по собі відсутність споживача електричної енергії під час складання акта про порушення та підписання його трьома або більше представниками енергопостачальника, не є безумовною підставою вважати, що акт є недійсним.

Як встановлено вище Акт підписали три представники енергопостачальника: ОСОБА_3 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 .

Крім того, з актом про порушення був ознайомлений ОСОБА_6 , який засвідчив своїм підписом факт ознайомлення із актом про порушення, факт повідомлення про дату та час проведення засідання комісії по розгляду акту про порушення (зафіксовано в акті про порушення № 47210 від 18 лютого 2017 року) та повідомлено актом - повідомлення

№ 47210 про направлення на експертизу лічильника електроенергії.

Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов Договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства і відповідно до пункту 1 статті 625 зазначеного Кодексу боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Оскільки, незважаючи на попередження про необхідність сплати заборгованості, свої зобов`язання відповідач не виконала, суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги є доведенимита обгрунтованими.

Доводи відповідача про її непричетності до виявленого порушення носять формальний характер та спрямовані на ухилення від відповідальності, оскільки не спростовують сам факт виявленого порушення - недоврахування лічильником відсотку електроенергії, оскільки відповідачем не було подано до енергопостачальника будь-яких заяв стосовно виявленого порушення, а рішення комісії - не оскаржувалось.

Аргументи заявника про те, що її лічильник придатний та втручань не виявлено, що встановлено актом проведення експертизи лічильників електроенергії від 02 березня

2017 року № 247 та актом технічного огляду обліку електроенергії є безпідставними, оскільки порушення у відповідача було виявлено не на лічильнику, а на ізоляції проводу на одній із фаз наявні сліди встановлення проколюючих зажимів, ізоляція проводу пошкоджена, також на нульовому дообліковому дроті пошкоджена ізоляція, що підтверджується актом про порушення № 47210 від 18 лютого 2017 року та додатком до акта про порушення № 47210 від 18 лютого 2017 року, що і стало підставою для нарахування заборгованості.

Акт про порушення № 47210 від 18 лютого 2017 року та додаток до акта про порушення № 47210 від 18 лютого 2017 року відповідачкою не спростовано.

Відповідно до вимог статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (статі 76, 77 ЦПК України).

Згідно вимог статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Положення вищезазначених процесуальних норм передбачають, що під час розгляду справ у порядку цивільного судочинства обов`язок доказування покладається як на позивача, так і на відповідача.

Даючи юридичну оцінку зібраним по справі доказам, суд приходить до висновку, що відповідачем було завдано позивачу збитків внаслідок порушення ПКЕЕН, які виразилися у пошкодженні ввідних дооблікових кабелів, загальна сума яких складає

34 568,85 грн. А відтак висновок суду першої інстанції про задоволення позовних вимог є обґрунтованим.

Європейський суд з прав людини зазначав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року(далі - Конвенція) зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення у справі «Проніна проти України», від 18 липня 2006 року № 63566/00, § 23).

У контексті вищенаведеного, апеляційний суд вважає наведене обґрунтування цієї постанови достатнім.

Висновки за результатом розгляду апеляційної скарги

Згідно з пунктом 1 частиною першою статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має правозалишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до частин першої статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення Солом?янського районного суду міста Києва від

26 січня 2021 року- без змін, оскільки підстави для скасування судового рішення відсутні.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 369, 374, 375, 381, 382, 383 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення Солом?янського районного суду міста Києва від 26 січня 2021 року залишити без змін.

Постанова Київського апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня вручення такого судового рішення лише з підстав, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Суддя-доповідач А. М. Стрижеус

Судді: Л. Д. Поливач

О. І. Шкоріна