СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/2989/21
ун. № 759/1231/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 липня 2021 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді П`ятничук І.В.,

при секретарі Марус А.О.,

за участю представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання представника позивача ОСОБА_1 про призначення судово психологічної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Борщагівської сільської ради Бучанського району Київської області про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, встановлення порядку та способу участі у вихованні та спілкуванні з дитиною,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, встановлення порядку та способу участі у вихованні та спілкуванні з дитиною.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 27.01.2021 року відкрито провадження у справі.

23.07.2021 р. представник позивача ОСОБА_1 звернулась до суду з клопотанням про призначення судово психологічної експертизи для з`ясування психоемоційного стану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , її особистих характеристик, дитячо-батьківських відносин та причин їх погіршення, підтвердження ознак у дитини психологічних травм та пограничного стану задоволення потреб дітей.

На вирішення вказаного експертного дослідження ОСОБА_1 просила поставити настуні питання :

- Який ступінь стабільності психологічного стану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у ставленні до членів сім`ї - матері, батька, вітчима, бабусь/дідусів ?

- Якими є почуття прихильності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до кожного з членів сім`ї, у якій вона проживає, а також до батька та родичів зі сторони батька ?

- Які характеристики психоемоційного стану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в сім`ї, де вона проживає та поза її межами ?

- Яким чином сімейна ситуація, умови виховання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в сім`ї матері впливає на емоційний стан, розвиток та відчуття дитини ?

- Як ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розуміє взаємовідносини з рідним батьком та матір`ю, як вони впливають на її емоційний стан, психічний розвиток та подальше благополуччя ?

- Кого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважає своїм батьком ?

- Чи дійсно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , отримує « сильні позитивні з « сексуальним відтінком» відчуття від вітчима, матері та ОСОБА_2 » та спрямовує «сильні позитивні з «сексуальним відтінком» відчуття на ОСОБА_2 та матір ?

- Чи вчинялось фізичне чи сексуальне насильство до дитини з боку батька ОСОБА_2 , матері ОСОБА_3 , а також з боку бабусі та дідуся, батьків матері дитини та ОСОБА_5 - чоловіка ОСОБА_3 ?

- Чи існують ознаки, що дозволяють припустити вплив одного з батьків чи інших родичів на формування у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , негативної думки про іншого з батьків ? Якщо існують, то в чому вони виражаються ?

- Чи вбачається в діях та поведінці ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , негативне ставлення до батьків ОСОБА_2 під впливом матері ОСОБА_3 чи інших родичів ?

- Чи існують з психологічної точки зору у батька дитини ОСОБА_2 обставини, що можуть перешкоджати його спілкуванню з донькою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , чи обмежувати таке спілкування ?

Заслухавши клопотання, дослідивши матеріали справи, суд вважає за встановленими наступні обставини.

Як вбачається з матеріалів справи, у сторін є донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Між сторонами існує спір з приводу усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, встановлення порядку та способу участі у вихованні та спілкуванні з дитиною.

Відповідачем до відзиву на позовну заяву було подано письмовий документ «Про надання інформації щодо проведеної роботи психолога Центру з малолітньою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 12.11.2020 року.

Однак, батько малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - ОСОБА_2 з вказаним висновком не погоджується, оскільки робота психолога була проведена без участі батька дитини ОСОБА_2 , а висновки викладені в результаті такої роботи викликають сумніви, а тому не можна в повній мірі брати до уваги даний висновок.

Суд, дослідивши заявлені вимоги клопотання, матеріали справи, вважає що вказане клопотання в частині вимог про призначення психологічної експертизи підлягає задоволенню з наступних підстав.

За правилами ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Статтею ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами, як серед іншого, висновками експертів.

Згідно з п.4 ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Як роз`яснено у п.п.п.1, 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», звернути увагу судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків. Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду. Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Так, судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства. ( ст.1 Закону України «Про судову експертизу»).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви у поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки. Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Згідно із вимогами статті 12 Конвенції про права дитини, держави-учасниці забезпечують дитині, здатній сформулювати власні погляди, право вільно висловлювати ці погляди з усіх питань, що торкаються дитини, причому поглядам дитини приділяється належна увага згідно з її віком і зрілістю. 3 цією метою дитині, зокрема, надається можливість бути заслуханою в ході будь-якого судового чи адміністративного розгляду, що торкається дитини, безпосередньо або через представника чи відповідний орган у порядку, передбаченому процесуальними нормами національного законодавства.

З матеріалів справи вбачається, що між сторонами існує спір з приводу усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, встановлення порядку та способу участі у вихованні та спілкуванні з дитиною.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про доцільність призначення експертизи у даній справі, так як для з`ясування обставин справи необхідні знання у галузі психології.

Виходячи із предмету спору, а також того, що позивачем пред`явлено позов про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, встановлення порядку та способу участі у вихованні та спілкуванні з дитиною, з метою захисту прав та інтересів дитини, є необхідність встановлення того, чи залежить його оцінка сімейної ситуації від впливу з боку батьків.

За таких обставин суд вважає, що на виконання вимог ст.12 ЦПК України необхідно призначити психологічну експертизу.

Відповідно до ч.ч.3, 4 ст.103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів д ля підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Разом з тим при формуванні питань суд керується Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень (Додатку 2 до Інструкції про порядок призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 у редакції Наказу від 20.12.2012 № 1950/5), та з урахуванням предмета доказування у даній справі вважає за доцільне поставити перед експертами такі питання: яким чином сімейна ситуація, індивідуально-психологічні особливості матері та батька, особливості їх виховної поведінки впливають на емоційний стан, психічний розвиток та відчуття благополуччя дітей; чи здатен кожен з батьків за своїми індивідуально-психологічними особливостями створити оптимальні умови для розвитку та виховання дітей; чи відповідає рекомендоване органом опіки та піклування місце проживання дітей з матір`ю бажанню дітей, їх психічному, фізичному та етичному розвитку; яке морально-психологічне ставлення дітей до матері, батька та визначення їх місця проживання з матір`ю/батьком; яке морально-психологічне ставлення дітей до можливої спільної опіки на ними обох батьків (почергове проживання з кожним з батьків); чи має залежність оцінка сімейної ситуації дітьми від впливу з боку батьків та інших дорослих.

Таким чином щодо питань, які необхідно поставити на роз`яснення судовому експерту, суд, з урахуванням обставин справи та виходячи з предмету позову, вважає за необхідне поставити запитання перед експертом в редакції, зазначеної судом в мотивувальній частині ухвали.

Вирішуючи питання про призначення судово-психологічної експертизи, з урахуванням положень ст.9 Закону України «Про судову експертизу», суд доручає проведення даного виду експертизи експертам Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Згідно п. 9 ч. 1 ст. 253 ЦПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 5 частини 1 ст. 252 ЦПК України на час призначення експертизи.

З урахуванням наведених норм, провадження у справі на час проведення експертизи слід зупинити.

Керуючись ст.ст.103, 104, 108, 109 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 про призначення судової психологічної експертизи по цивільній справі за цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Києво-Святошинської районної державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, встановлення порядку та способу участі у вихованні та спілкуванні з дитиною - задовольнити.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Києво-Святошинської районної державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, встановлення порядку та способу участі у вихованні та спілкуванні з дитиною - судову психологічну експертизу, проведення якої доручити експертам Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України ( м. Київ, вул. Богомольця, 10).

На вирішення експертів поставити наступні питання:

- Який ступінь стабільності психологічного стану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у ставленні до членів сім`ї - матері, батька, вітчима, бабусь/дідусів ?

- Якими є почуття прихильності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до кожного з членів сім`ї, у якій вона проживає, а також до батька та родичів зі сторони батька ?

- Які характеристики психоемоційного стану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в сім`ї, де вона проживає та поза її межами ?

- Яким чином сімейна ситуація, умови виховання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в сім`ї матері впливає на емоційний стан, розвиток та відчуття дитини ?

- Як ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розуміє взаємовідносини з рідним батьком та матір`ю, як вони впливають на її емоційний стан, психічний розвиток та подальше благополуччя ?

- Кого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважає своїм батьком ?

- Чи дійсно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , отримує « сильні позитивні з « сексуальним відтінком» відчуття від вітчима, матері та ОСОБА_2 » та спрямовує «сильні позитивні з «сексуальним відтінком» відчуття на ОСОБА_2 та матір ?

- Чи вчинялось фізичне чи сексуальне насильство до дитини з боку батька ОСОБА_2 , матері ОСОБА_3 , а також з боку бабусі та дідуся, батьків матері дитини та ОСОБА_5 - чоловіка ОСОБА_3 ?

- Чи існують ознаки, що дозволяють припустити вплив одного з батьків чи інших родичів на формування у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , негативної думки про іншого з батьків ? Якщо існують, то в чому вони виражаються ?

- Чи вбачається в діях та поведінці ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , негативне ставлення до батьків ОСОБА_2 під впливом матері ОСОБА_3 чи інших родичів ?

- Чи існують з психологічної точки зору у батька дитини ОСОБА_2 обставини, що можуть перешкоджати його спілкуванню з донькою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , чи обмежувати таке спілкування ?

Експертів попередити про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та відмову експерта без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків згідно ст. ст.384, 385 КК України.

Оплату за проведення експертизи покласти на ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ).

В провадження експертів надати матеріали цивільної справи № 759/1231/21 в 1-му томі.

Зобов`язати сторони з`явитись для проведення експертизи за викликом експерта.

Роз`яснити сторонам ст.109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

На час проведення експертизи провадження у справі зупинити.

Відповідно до положень ч.1 та ч.2 ст.354 Цивільного процесуального кодексу України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017,апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

СУДДЯ : І.В. П`ятничук