Дата документу 16.08.2021
Провадження № 2/937/238/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 серпня 2021 року Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області у складі:

головуючого - судді Юрлагіної Т.В.,

за участю секретаря Бондаренко Г.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Мелітополі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним встановлення постійного земельного сервітуту та стягнення вартості земельної ділянки,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визнання недійсним встановлення постійного земельного сервітуту та стягнення вартості земельної ділянки.

Ухвалою суду від 07.04.2020 року відкрито провадження у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою суду від 06.05.2020 року суд перейшов від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним встановлення постійного земельного сервітуту та стягнення вартості земельної ділянки за правилами спрощеного позовного провадження до розгляду даної цивільної справи за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання.

У підготовче судове засідання позивач не з`явилася, про дату час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином за допомогою смс-повідомлення. Відповідно до довідки про доставку остання отримала 09.08.2021 року 14:04:00. Крім того, позивачу на адресу, яка вказана в позовній заяві направлялась повістка про виклик до суду.

Відповідач у підготовче судове засідання не з`явився, до суду надійшла заява про слухання справи за її відсутності. Проти задоволення позовних вимог заперечує.

Разом з тим суд зауважує, про те, що неявка учасників не є перешкодою для проведення підготовчого судового засідання та ухвалення на цій стадії цивільного процесу рішення про призначення цивільної справи до судового розгляду в судовому засіданні.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши матеріали цивільної справи суд приходить до наступного висновку.

В матеріалах справи міститься уточнена позовна заява від 07.09.2020 року відповідно до якої позивач просить:

- визнати недійсним встановлення постійного земельного сервітуту, саме, права ОСОБА_2 на експлуатацію трубопроводів з газопостачання та водовідведення по земельній ділянці Площею 55,972 кв.м., яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 та належить по праву власності ОСОБА_3 ;

- визнати недійсним стягнення з інваліда другої групи ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судових витрат у сумі 549 грн. 20 коп.;

- стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 вартість земельної ділянки площею 600, 14 кв.м., у сумі 100 996 грн., що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

Крім того, 20.07.2021 року до суду надійшла знову уточнена позовна заява відповідно до якої позивач просить:

- визнати рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 20.11.2012 року нікчемним;

- визнати недійсним право власності ОСОБА_2 на земельну ділянку з моменту укладення договору купівлі-продажу житлового будинку від 10.11.2006 року;

- визнати недійсним договір купівлі-продажу житлового будинку від 10.11.2006 року, укладений між ОСОБА_4 і ОСОБА_2 посвідчений нотаріусом Мелітопольського нотаріального округу Бєдновою Н.В.

Відповідно до ч.3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Зі змісту норми вказаної статті, вбачається, що змінити підставу або предмет позову позивач може тільки до початку розгляду справи по суті.

Станом на 16.08.2022 року перехід до судового розгляду даної справи по суті не здійснювався.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Предмет позову - це матеріальний зміст позовних вимог позивача, який проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Зміна підстав позову - це зміна фактичних обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Верховний Суд відзначив, що позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у рішенні від 13.03.2018 року в справі №916/1764/17.

Як вбачається з матеріалів справи, первинними позовними вимогами позивача щодо яких відкрито провадження у справі є вимоги визнання недійсним встановлення постійного земельного сервітуту та стягнення вартості земельної ділянки.

Під час зміну предмету позову від 20.07.2021 року позивач заявляє вимоги щодо визнання рішення суду нікчемним та визнання недійсним договору купівлі-продажу житлового будинку від 10.11.2006 року.

Враховуючи вищевказане, суд вважає, що заява позивача про зміну предмету позову не відповідає вимогам ст. 49 ЦПК України, оскільки позивач змінює не тільки предмет, але й підстави позову і її слід розглядати як новий позов з новими позовними вимогами, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

Таким чином, суд вважає, що у заяві позивача про зміну предмету позову від 20.07.2021 року у справі слід відмовити.

Щодо уточнених позовних вимог від 07.09.2020 року в частині визнання недійсним стягнення з інваліда другої групи ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судових витрат у сумі 549 грн. 20 коп., та уточнених позовних вимог від 20.07.2021 року в частині визнання недійсним право власності ОСОБА_2 на земельну ділянку з моменту укладення договору купівлі-продажу житлового будинку від 10.11.2006 року, суддя зазначає наступне.

Ухвалою Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 23.03.2020 року у відкритті провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним права власності ОСОБА_2 на земельну ділянку площею 600 м2, розташовану за адресою АДРЕСА_2 на якій розташований житловий будинок загальною площею 25,2 м2, з моменту укладення з ОСОБА_4 договору купівлі продажу житлового будинку від 10.11.2006 року та про визнання недійсним стягнення судових витрат з інваліда 2 групи ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 в сумі 549 грн. 20 коп. відмовлено.

Постановою Запорізького апеляційного суду від 12.08.2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Ухвалу Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 23 березня 2020 року про відмову у відкритті провадження у цій справі за частиною позовних вимог залишено без змін.

Постановою Верховного суду від 29.06.2021 року касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Ухвалу Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 23 березня 2020 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 12 серпня 2020 року залишено без змін.

Оскільки питання щодо вище вказаних позовних вимог вже вирішено судом, таким чином у прийнятті уточненої позовної заяви в цій частині про уточнення позовних вимог слід відмовити.

В ст. 189 ЦПК України перелічено завдання підготовчого судового засідання.

В розумінні ст. 196 ЦПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання (мета підготовчого судового засідання). Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі (строк проведення підготовчого судового засідання).

З положень ч. 1 ст. 197 ЦПК України слідує, що підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи.

В ч. 2 ст. 198 ЦПК України перелічено випадки відкладення підготовчого засідання, зазначенні у вказаній частині підстави відсутні, від сторін не надійшло будь-яких клопотань, що унеможливлювали проведення підготовчого судового засідання.

Згідно з п. 15 ч.2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання для розгляду справи по суті.

Відповідно до п.3 ч.2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Судом проведено підготовчі дії, які необхідні для забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підстав для залишення позовної заяви без розгляду чи закриття провадження у справі немає.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про необхідність закриття підготовчого засідання та призначення даної цивільної справи до судового розгляду по суті.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 197, 200, 223, 240, 258, 260 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 у прийнятті уточненої позовної заяви 07.09.2020, а також заяви про зміну предмету позову від 20.07.2021, - відмовити

Закрити підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним встановлення постійного земельного сервітуту та стягнення вартості земельної ділянки та призначити справу до судового розгляду по суті на 16 вересня 2021 року о 14 годині 00 хвилин в приміщенні Мелітопольського міськрайонного суду за адресою: м. Мелітополь, вул. Шмідта, буд. 11.

Про час і місце судового засідання повідомити учасників справи.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

СУДДЯ: Т.В. Юрлагіна