Справа №:755/1502/20
Провадження №: 2-п/755/24/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"27" квітня 2021 р. м. Київ

Дніпровський районний суд міста Києва у складі: головуючого - судді САВЛУК Т.В., за участі секретаря Бурячек О.В., розглянувши в приміщені Дніпровського районного суду міста Києва заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 23 вересня 2020 року, яке ухвалено в межах розгляду цивільної справи за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія Київводоканал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,

в с т а н о в и в :

23 вересня 2020 року Дніпровським районним судом міста Києва ухвалене заочне рішення про задоволення позову Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія Київводоканал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Присуджено до стягнення з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія Київводоканал»

Товариства з обмеженою відповідальністю «Європейська агенція з повернення боргів» заборгованість за спожиті житлово-комунальні псолуги з водопостачання і водовідведення у розмірі 6131,56 гривень, інфляційні втрати у розмірі 1578,03 гривніф, три процента річних у розмірі 395,49 гривень та витрати по сплаті судового зболру у розмірі 2102,00 гривень, а всього на заагльну суму 10207,08 гривень

05 березня 2021 року (вх.№16141) на адресу суду надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення, яке ухвалено Дніпровським районним судом міста Києва 23 вересня 2020 року, обґрунтовуючи підстави для скасування заочного рішення відповідач посилаються на те, що рішення суду прийняте у відсутності відповідача, яка належним чином не була повідомлена про розгляд цивільної справи, тому не скористалась правом подати відзив на позов та докази на спростування заявлених вимог щодо предмету позову.

Учасники цивільного процесу в судове засідання не з`явились, позивач правом подати письмові пояснення по суті поданої заяви та наведених відповідачем підстав щодо скасування заочного рішення не скористався.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наведені відповідачем підстави для скасування заочного рішення, суд приходить до наступних висновків.

10 лютого 2020 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія Київводоканал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Визначено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву у відповідності до ст.274 ЦПК України.

16 березня 2020 року відповідач отримала копію ухвали разом з позовною заявою з доданими до неї документами, що підтверджується даними, які розміщенні на сайті «Укрпошта» про вручення поштового відправлення адресату. (а.с.30)

Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Виходячи з положень статті 281 Цивільного процесуального кодексу України, яким регламентовано порядок заочного розгляду справи, розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою.

Відповідно до ч.1 ст. 288 Цивільного процесуального кодексу України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, за змістом вказаних положень чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за умов, що відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, та відповідач надає докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги про скасування заочного рішення, відповідач посилається на те, що вона, як учасник цивільного процесу, не була належним чином повідомлена про розгляд цивільної справи, у зв`язку з чим не мала можливості скористатись наданими їй процесуальними права, серед іншого подати відзив на позов та долучити докази на спростування заявлених вимог в частині визначення розміру заборгованості за фактично спожиті житлово-комунальні послуги та належного викаоння відповідачем, як споживачем, щомісячної оплати за спожиті послуги, інше, доведення цих обставин можливе лише під час розгляду справи по суті, що дає підстави скасувати заочне рішення та призначити справу до судового розгляду в загального позовного провадження.

Виходячи із загального обсягу доказів, які містять в матеріалах цивільної справи, відповідач належним чином повідомлялась про розгляд цивільної справи шляхом направлення ухвали про відкриття разом з позовною заявою та долученими до неї додатками за адрескою, вказаною у позовній заяві, яка отримана відповідачем 16 березня 2020 року, при цьому відповідач не долучила до заяви докази, які мали підтвредити фактичне місце проживання (місце реєстрації) відповідача, які є відмінними від даних, які викладено у позовній заяві та отриманні судом в порядку досудової підготовки справи до розгляду.

Щодо надання відповідачем оцінки доказам, які покладено в основу судового рішення та наведені в мотивувальній частині рішення, та підтверджують підстави виникнення між сторонами спору зобовязальних відносин та визначають розмір заборгованості за фактично спожиті житлово-комунальні послуги, суд критично відноситься до наведених відповідачем заперчень в цій частині, які фактично ґрунтуються на припущеннях, оскільки до заяви про перегляд заочного рішення не долучено жодного письмового доказу на спростування вимог майнового характеру, які викладено у позовній заяві, відповідач обмежився лише викладенням власних міркувань та припущень щодо підстав звернення позивача з цим позовом до суду та переоцінки наявних у справі доказів, які досліджено судом та покладено в основу судового рішення.

У відповідності до ч. 3 ст.287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 23 вересня 2020 року, яке ухвалено в межах розгляду цивільної справи за позовом Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія Київводоканал" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Вирішуючи питання дотримання строків звернення із заявою про перегляд заочного рішення, суд враховує, що заява про скасування заочного рішення подана в межах строків, визначених ч.2 ст.284 Цивільного процесуального кодексу України, оскільки оскаржуване судове рішення відповідач отримала особисто 08 лютого 2021 року, про що свідчить зворотне поштове повідомлення про отримання копії судового рішення (а.с.53), та в межах строків, визначених статтею 284 ЦПК України, подала до суду заяву про перегляд заочного рішення.

Враховуючи викладене та керуючись статями 284, 287, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 23 вересня 2020 року, яке ухвалено в межах розгляду цивільної справи за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія Київводоканал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленого цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починається відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д я