Миколаївський районний суд Миколаївської області
Справа № 490/4645/21
Провадження № 2/945/803/21
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

30 липня 2021 року м. Миколаїв

Суддя Миколаївського районного суду Миколаївської області Шаронова Н.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Державного нотаріуса Першої миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області про вступ у спадщину та визнання права власності на спадкове майно, -

встановив:

15 червня 2021 року ОСОБА_1 звернулася до Центрального районного суду м. Миколаєва з позовом до Державного нотаріуса Першої миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області про вступ у спадщину та визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом, після смерті її чоловіка ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач ОСОБА_1 посилалася на те, що після смерті її чоловіка відкрилася спадщина, яка складається, у тому числі, з житлового будинку, який розташований у СВТ «Заріччя», яке в результаті об`єднання садівництв, увійшло до складу СВТ Сільгосптехніка. Зазначений будинок належав померлому на підставі Акта про купівлю - продаж від 06 серпня 1995 року.

Після звернення позивача ОСОБА_1 до Першої миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області щодо оформлення свого спадкового права, їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на житловий будинок після смерті чоловіка ОСОБА_2 , у зв`язку з відсутністю у неї документів, які підтверджують право власності на зазначене вище майно, про що 21 жовтня 2020 року винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Оскільки у позивача ОСОБА_1 відсутня можливість вирішення спору у позасудовому порядку, вона просила суд визнати за нею, у тому числі, право власності в порядку спадкування за законом на житловий будинок, який розташований у СВТ «Заріччя», яке в результаті об`єднання садівництв, увійшло до складу СВТ Сільгосптехніка.

Ухвалою Центрального районного суду м. Миколаєва від 18 червня 2021 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного нотаріуса Першої миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області про вступ у спадщину та визнання права власності на спадкове майно, за територіальною підсудністю направлено на розгляд до Миколаївського районного суду Миколаївської області.

27 липня 2021 року цивільна справа № 490/4645/21 за позовом ОСОБА_1 до Державного нотаріуса Першої миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області про вступ у спадщину та визнання права власності на спадкове майно, надійшла до Миколаївського районного суду Миколаївської області та, згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 липня 2021 року, розподілена головуючому судді Шароновій Н.О.

Відповідно до ст. 32 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) спори між судами про підсудність не допускаються.

Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) позовна заява повинна містити: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позивач ОСОБА_1 , посилаючись у позовній заяві на те, що за життя її чоловік ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , був власником житлового будинку, який розташований у СВТ «Заріччя», яке в результаті об`єднання садівництв, увійшло до складу СВТ Сільгосптехніка, не зазначає фактичної адреси місцезнаходження цього будинку.

Також позовна заява не містить: реєстраційного номера облікової картки платника податків або номера і серії паспорта позивача; ціни позову, при цьому позивач ОСОБА_1 просить суд визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом, після смерті її чоловіка ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на житловий будинок.

Не містить позовна заява попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Позовна заява містить перелік документів та інших доказів, що додаються до позовної заяви. При цьому, будь - які вказівки на докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності) позовна заява не містить. Крім цього, позивачем не зазначено відомостей про наявність у неї або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких нею додано до позовної заяви.

Відповідно до ч. 2, 5 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

До позовної заяви позивач додала письмові копії доказів (документів), при цьому своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення не підтвердила відповідність копії письмових доказів оригіналам.

Також у позовній заяві позивач ОСОБА_1 не зазначає та до позовної заяви не додає доказів на підтвердження того, що нею не подано іншого позову до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно з положеннями ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. п. 1) п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою встановлюється у розмірі: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 липня 2021 року по 01 грудня 2021 року, складає 2379 грн. 00 коп.

Отже позивачеві необхідно було сплатити судовий збір у встановлених порядку і розмірі.

При цьому, документу, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документу, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, позивачем до позовної заяви не додано.

Крім цього, відповідно до ст. 9 Закону України «Про нотаріат» нотаріус та посадова особа органу місцевого самоврядування, які вчиняють нотаріальні дії, не вправі вчиняти нотаріальні дії на своє ім`я і від свого імені, на ім`я і від імені свого чоловіка чи своєї дружини, його (її) та своїх родичів (батьків, дітей, онуків, діда, баби, братів, сестер), а також на ім`я і від імені працівників даної нотаріальної контори, працівників, що перебувають у трудових відносинах з приватним нотаріусом, або працівників даного виконавчого комітету. Посадові особи органу місцевого самоврядування не вправі вчиняти нотаріальні дії також на ім`я і від імені даного виконавчого комітету. У зазначених випадках нотаріальні дії вчиняються в будь - якій іншій державній нотаріальній конторі, у приватного нотаріуса чи у виконавчому комітеті іншого органу місцевого самоврядування. Посадові особи, перелічені у статті 40 цього Закону, не вправі посвідчувати заповіти та довіреності на своє ім`я і від свого імені, на ім`я і від імені свого чоловіка або своєї дружини, його (її) та своїх родичів (батьків, дітей, онуків, діда, баби, братів, сестер). Нотаріальні і прирівняні до них дії, вчинені з порушенням встановлених цією статтею правил, є недійсними.

Таким чином, нотаріус не може мати спільних інтересів з особами, які звернулися до нього за вчиненням нотаріальної дії.

У пункті 18 постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» також роз`яснено, що у справах про спадкування нотаріуси не є заінтересованими особами і не повинні залучатися до участі у справі.

Відповідачами в справах про визнання права власності у порядку спадкування мають бути інші спадкоємці за заповітом або за законом, які претендують на отримання у власність спадкового майна.

Згідно з положеннями ст. 1261 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Згідно зі ст. 1263 ЦК України у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця.

Відповідно до ст. 1264 ЦК України четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Згідно з положеннями ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

У п`яту чергу право на спадкування за законом одержують утриманці спадкодавця, які не були членами його сім`ї.

Утриманцем вважається неповнолітня або непрацездатна особа, яка не була членом сім`ї спадкодавця, але не менш як п`ять років одержувала від нього матеріальну допомогу, що була для неї єдиним або основним джерелом засобів до існування.

Коли інші спадкоємці за заповітом або за законом відсутні, вимоги про визнання права власності на спадкове майно заявляються до органу місцевого самоврядування в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться відповідне спадкове майно.

Отже, нотаріуси не виступають в даній категорії справ відповідачами.

З огляду на викладене, позивачу необхідно визначитися з колом осіб, які можуть бути заінтересовані у вирішенні даної справи та викласти позовні вимоги до належного відповідача (відповідачів).

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, оскільки позовну заяву подано без додержання вимог п. п. 2), 3), 5), 8) 9), 10) ч. 3 ст. 175, ч. 4 ст. 177ЦПК України, позовну заяву слід залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 32, п. п. 2), 3), 8) 9), 10) ч. 3 ст. 175, ч. 4 ст. 177, ч. ч. 1 - 3 ст. 185, ч. 1 ст. 260 Цивільного процесуального кодексу України, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного нотаріуса Першої миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області про вступ у спадщину та визнання права власності на спадкове майно, - залишити без руху, надавши позивачу десятидений строк для усунення недоліків, який рахується з дня вручення позивачу копії вказаної ухвали.

Усуваючи недоліки позовної заяви, позивачу необхідно надати суду новий текст позовної заяви, зазначивши в ньому належного відповідача.

Новий текст заяви має містити: реєстраційний номер облікової картки платника податків (позивача), а також номер та серію його паспорту; ціну позову та попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; вказівку на докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); відомості про наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких позивачем додано до позовної заяви. Водночас, позивачу необхідно належним чином засвідчити, додані до позовної заяви письмові копії доказів (документів). Також новий текст позовної заяви має містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позивачу ОСОБА_1 у новому тексті позовної заяви слід зазначити також фактичну адресу місцезнаходження будинку, який розташований у СВТ «Заріччя», яке в результаті об`єднання садівництв, увійшло до складу СВТ Сільгосптехніка та, за життя, належав її чоловікові ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Крім цього, з урахуванням визначеної ціни позову, позивачу слід сплатити судовий збір у встановлених порядку і розмірі, за такими реквізитами: отримувач коштів - Миколаїв.ГУК/Миколаївськ.р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37992030; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA0014230; код класифікації доходів бюджету - 22030101. Документ, що підтверджує сплату судового збору, позивачу необхідно подати до суду разом із новим текстом позовної заяви.

У випадку, якщо позивача звільнено від сплати судового збору відповідно до закону, позивачу необхідно додати до нового тексту позовної заяви документ, що підтверджує підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Роз`яснити, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н. О. Шаронова

30.07.2021