Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа №348/2034/20

Провадження № 2/348/253/21

30 липня 2021 року Надвірнянський районний суд Івано-Франківської області у складі судді Матолич В.В., за участю секретаря судового засідання Буратчук О.В., розглянув у порядку загального позовного провадження у м. Надвірна Івано-Франківської області за допомогою програмного забезпечення "Easy Con" цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного виконавця Безрукого Олега Васильовича, Державного підприємства "Сетам", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета позову на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Форінт" про визнання протиправними і скасування електронних торгів, визнання протиправними, скасування акту про реалізацію предмета іпотеки, визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно та витребування з чужого незаконного володіння нерухомого майна,

інші учасники: представник позивача, адвокат Малишак А.С.,

представник відповідача ОСОБА_2 , адвокат Бойчук Я.В.,

представник третьої особи Тістик Р.Б.

Процесуальні дії у справі.

29.10.2020 ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Малишак А.С. пред`явив позов до ОСОБА_2 , приватного виконавця Безрукого О. В., державного підприємства "Сетам" про визнання недійсним протоколу про проведення прилюдних торгів, відповідно до якого просить суд визнати протиправними і скасувати результати електронних торгів щодо реалізації приміщення кафе-магазину, загальною площею 1168,6 кв. м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 ., оформлені протоколом електронних торгів №507393 від 19.10.2020 року та стягнути судові витрати з відповідачів пропорційно. В обгрунтування позову навів таке. 13 грудня 2010 року рішенням Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області позов ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_1 задоволено та звернуто стягнення на предмет іпотеки: приміщення кафе-магазину, загальною площею 1111,4 кв.м., що знаходиться в АДРЕСА_1 . У зв"язку із реконструкцією та переплануванням частини вбудовано прибудованого приміщення кафе-магазину змінилась площа предмета іпотеки та за результатами реконструкції площа становить 1168,6 кв.м. На виконання рішення Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області від 13.12.2010 та в межах проведення виконавчих дій приватним виконавцем Івно-Франківського міського округу Безруким О.В. було передано на реалізацію приміщення кафе-магазину, загальною площею 1168,6 кв.м. 19 жовтня 2020 року Державним підприємством "Сетам" було проведено прилюдні торги з реалізації приміщення кафе-магазину, загальною площею 1168,6 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . За результатами проведених прилюдних торгів оформлено протокол №507393 від 19.10.2020, а переможцем таких торгів є ОСОБА_2 . Позивач вважає, що прилюдні торги були проведені з грубим порушенням вимог чинного законодавства, оскільки 16.10.2020 слідчим суддею Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області винесено ухвалу про арешт майна в межах відповідного кримінального провадження, а саме на спірне нежитлове приміщення. 15.10.2020 у ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження приміщення кафе-магазину слідчий визнав речовим доказом. Зазначає, що є усталена судова практика з вирішення такої категорії справ, а саме: постанова ВСУ від 24.10.2012 у справі №6-116цс12, постанова ВС від 14.02.2018 у справі 490/5475/15, постанова ВСУ від 01.02.2017, постанови ВССУ: від 17.07.2013 у справі №6-21250св13, від 18.12.2013 у справі №35523св13, від 25.12.2013 у справі №6-37238св13, постанова ВСУ від 25.05.2016, постанова КЦС ВС від 04.03.2020 у справі №759/9124/18, постанова КЦС ВС від 18.05.2020 у справі №175/1274/15.

29.10.2020 ухвалою судді позовну заяву залишено без руху.

10.11.2020 представник позивача усунув недоліки позовної заяви.

18.11.2020 до суду надійшла відповідь на запит про місце проживання (перебування) та реєстрації відповідача.

19.11.2020 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі, постановивши розглядати за правилами загального позовного провадження.

15.12.2020 представник відповідача, Державного підприємства "Сетам" Козмінська М.В. подала відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог у повному обсязі та розглядати справу за відсутності представника Державного підприємства "Сетам". Вважає вимоги позивача незаконними, необгрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Зазначила, що жодного порушення правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результат торгів, а також порушення законних прав позивача такими порушеннями у позовній заяві не доведено. Зазначає, що наявність накладеного на майно арешту не є підставою для зупинення електронних торгів. Іпотека, яка була зареєстрована раніше має вищий пріоритет ніж ті арешти чи обтяження, які були зареєстровані пізніше. Посилається на постанову ВП ВС від 23.10.2019 у справі №922/3537/17 та постанову ВС від 13.03.2018 у справі №911/494/17.

15.12.2020 представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета позову на стороні відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Форінт", подав пояснення на позовну заяву, в яких просить відмовити повністю у задоволенні позову. Вважає, що позивач не довів належними та допустимими доказами факт порушення його прав та охоронюваних законом інтересів та навіть не зазначив у позовній заяві, які саме його права та законні інтереси було порушено та в чому полягає таке порушення. Зазначив, що примусове виконання рішення суду щодо зверення стягнення на предмет іпотеки триває більше 10 років. На іпотечне майно дійсно було накладено арешт у кримінальному провадженні, однак, через місяць цей арешт було скасовано у зв`язку з закриттям кримінального провадження та відсутністю будь-яких підстав для арешту цього майна. Скасовані ухвали не породжують правових наслідків. Майно за результатами проведення 7 за рахунком торгів нарешті було реалізовано і стягувачу перераховано кошти на погашення боргу. Порушень у ході проведення торгів не було допущено. Дії приватного виконавця є правомірними. Просить врахувати судову практику: постанова ВП ВС від 15.05.2016 у справі № 678/301/12, постанови ВСУ від 25.11.2015 у справі №6-1749цс15, від 29.06.2016 у справі №6-370цс16, від 06.07.2016 у справі №6-3174цс15, від 12.10.2016 у справі №369/5994/14-ц, від 29.11.2017 у справі № 668/5633/14-ц, постанови ВС від 12.09.2018 у справі №755/13471/15-ц, від 27.02.2019 у справі №207/5030/15-ц, від 29.07.2020 у справі №450/4083/13-ц, від 30.09.2020 №537/1566/18.

17.12.2020 відповідач, приватний виконавець Безрукий О.В. подав відзив на позовну заяву, в якому просить в задоволенні позовної заяви відмовити. Зазначив, що завданням приватного виконавця є своєчасне, повне і неупереджене примусове виконання рішень передбачених законом, яке є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і невиконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд судом. Вказав, що наявність арешту на предмет іпотеки на яке звернено стягнення не може бути перешкодою у здійсненні виконавчого провадження та зупиняти виконання рішення суду, що набрало законної сили. Відповідач також зазначив, що позивач у ході здійснення виконавчого провадження не подавав скарги на його дії ні у судовому, ані у позасудовому порядку, не оспорював процедуру проведення торгів на відповідність визначений законом процедурі. Крім цього, дії приватного виконавця, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів можуть бути оскаржені за спеціальною процедурою, визначеною ст.447 ЦПК України, а не у позовному провадженні. Наявність будь-яких обтяжень не перешкоджає реалізації майна на виконання рішення суду. Просить врахувати висновки: ВСУ від 18.11.2015 №6-1884цс15, від 25.11.2015 №6-1749цс15, від 13.04.2016 №6-2988цс15, від 29.06.2016 №6-370цс16, №6-547цс16, від 29.11.2017 №6-231цс17; ВС від 14.02.2018 у справі №490/5475/15-ц, від 12.12.2018 у справі №591/8186/15-ц, від 10.06.2020 у справі №207/1194/17.

13.01.2021 представник позивача, адвокат Малишак А.С. подав заяву про зміну предмета позову, відповідно до якої просить визнати протиправними і скасувати результати електронних торгів, визнати протиправним і скасувати, складений приватним виконавцем виконавчого округу Івано-Франківської області Безруким Олегом Васильовичем 30 жовтня 2020 року акт про реалізацію предмета іпотеки, визнати недійсним свідоцтво про право власності на нерухоме майно з одночасним припиненням речових прав ОСОБА_2 на вказане майно та витребувати з чужого незаконного володіння нежитлове приміщення, що є предметом іпотеки. В обґрунтування заяви наведено наступне. 30 жовтня 2020 приватним виконавцем виконавчого округу Івано-Франківської області Безруким О. В. на підставі протоколу електронних торгів №507393 від 19.10.2020 видано ОСОБА_2 акт про реалізацію предмета іпотеки. 25 листопада 2020 року приватним нотаріусом Надвірнянського районного нотаріального округу Вірстюком Т.В. на підставі акту про реалізацію предмета іпотеки відповідачу ОСОБА_2 свідоцтво про право власності на майно, яке було продане у ході торгів. Зазначив, що ці документи сторона позивача отримала після подання позову, а тому вважає за необхідне доповнити основну позовну вимогу також похідними з метою забезпечення повного захисту порушених прав позивача.

27.01.2021 представник позивача, адвокат Малишак А.С. подав відповідь на відзив приватного виконавця виконавчого округу Івано-Франківської області Безрукого О. В. згідно з якою зазначив таке. Вважає, що при проведенні торгів були допущені порушення, оскільки на майно був накладений арешт у кримінальному провадженні з забороною відчуження, а за результатами проведення торгів відбулося відчуження цього майна. Незважаючи на те, що протокол проведення торгів не є правовстановлюючим документом і не є підставою для набуття права власності на майно, таким документом є акт державного виконавця. У постанові КЦС ВС від 18.11.2020 у справі №369/4856/19, визначено, що особа може вважати своє право порушеним у разі реалізації майна за наявності арешту у кримінальному провадженні. Крім цього, покликається на постанову ВГСУ від 05.12.2017 у справі №916/24/17, постанову КЦС ВС від 10.05.2018, постанову ВПВС від 05.06.2018 у справі №910/856/17, як на підставу для задоволення позовних вимог.

01.02.2021 представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета позову на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Форінт" подав пояснення на заяву про зміну предмета позову, в яких просить відмовити повністю у задоволенні позову з огляду на вже наведені ним доводи.

26.02.2021 представник відповідача ОСОБА_2 подав пояснення, в яких просить відмовити у задоволенні позову, оскільки вважає позовні вимоги необгрунтованими. Зазначив, що приватний виконавець діяв у межах повноважень, визначених законом, не допустив жодних порушень. Крім цього, вказав, що віндикація може застосовуватися як спосіб захисту порушеного права у речово-правових відносинах, якщо сторони не перебувають у договірних відносинах. Відповідно до ст.388 ЦК України заборонено витребовувати майно у добросовісного набувача, якщо воно було продане у порядку встановленому для виконання судових рішень.

26.02.2021 суд ухвалою закрив підготовче провадження у даній справі, призначив справу до судового розгляду по суті.

29.07.2021 відповідач приватний виконавець Безрукий О. В. подав клопотання про врахування висновків щодо застосування норм права, викладені у постановах ВП ВС від 25.05.2021 у справі №923/971/19, від 23.10.2019 у справі №922/3537/17.

Представник позивача, адвокат Малишак А.С. у судовому засіданні 30.07.2021 позовні вимоги з урахуванням заяви про зміну предмета позову підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити. Пояснив, що електронні торги щодо реалізації приміщення кафе-магазину загальною площею 1168,60 кв. м., є недійсними, оскільки у кримінальному провадженні було накладено арешт на дане приміщення як на речовий доказ у кримінальному провадженні. Інші позовні вимоги є похідними від позовної вимоги щодо визнання протиправними і скасування результатів електронних торгів. Вважає, що інтереси позивача порушено, як учасника кримінального провадження.

Представник відповідача ОСОБА_2 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позову, оскільки вважає позовні вимоги необгрунтованими. Зокрема, зазначив що арештоване майно було виставлено на електронні торги через ДП "Сетам". Відповідач добросовісно набув право власності на іпотечне майно. Коли майно виставили на торги, то відповідачу не було відомо про накладення арешту на майно. Крім того, ухвалою слідчого судді Надвірнянського районного суду через місяць було скасовано арешт на дане приміщення кафе-магазину. Зазначив, що іпотека має вищий пріоритет, ніж арешт накладений пізніше. Тому арешт спірного майна не був перешкодою для реалізації майна. Витребування майна шляхом віндикації застосовується до відносин речово-правового характеру, зокрема якщо між власником і володільцем майна немає договірних відносин і майно перебуває у володільця не на підставі укладеного з власником договору, а оскільки майно було реалізоване з метою виконання рішення суду, то вимога про витребування цього майна у відповідача є безпідставною.

Відповідач приватний виконавець Безрукий О. В. у судовому засіданні 30.07.2021 просив відмовити у задоволенні позову. Вказав, що ДП "Сетам" було проведено електронні торги у повній відповідності до Порядку реалізації арештованого майна. Скарг щодо порушень позивач не подавав. Наявність арешту на предмет іпотеки на яке звернено стягнення не може бути перешкодою у здійсненні правосуддя та зупиняти виконання рішення суду, що набрало законної сили. ТзОВ "Фінансова компанія "Форінт" надано переважне право перед іншими кредиторами боржника одержати в задоволення своїх вимог кошти за рахунок реалізації предмета іпотеки. На момент видачі акту про реалізацію предмета іпотеки, інформації про наявність арешту на спірне майно не було. Закон не передбачає необхідності щоденної перевірки відомостей про наявність обтяжень. Інтереси позивача у кримінальному провадженні не є порушеними, оскільки у цьому провадженні він є тільки заявником.

Представник третьої особи Тістик Р.Б. у судовому засіданні 30.07.2021 також просив відмовити у задоволенні позову. Зазначив, що порушень при проведенні електронних торгів не було, права позивача не порушені. Іпотека має вищий пріоритет, оскільки договір від 2007 року, ніж арешт накладений ухвалою слідчого судді Надвірнянського районного суду від 16.10.2020. На майно неможливо було звернути стягнення більше десяти років, і арешт майна несправедливо використовують на шкоду інтересам іпотекодержателя. Крім цього, арешт майна скасовано, у тому числі і у зв`язку з відсутністю підстав для арешту майна.

Представник відповідача Державного підприємства "Сетам" у судове засідання 30.07.2021 не з`явився, 15.12.2020 подав відзив на позовну заяву, в якому просив розглядати справу за відсутності представника Державного підприємства "Сетам".

Суд встановив:

13 грудня 2010 року рішенням Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області позов ПАТ "Райффайзен Банк Аваль" задоволено та стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ "Райффайзен Банк Аваль" 5 150 364, 36 гривень заборгованості за Генеральною кредитною угодою №113, в тому числі і шляхом звернення стягнення заборгованості на предмет іпотеки: приміщення кафе-магазину, загальною площею 1111,4 кв.м., що знаходиться в АДРЕСА_1 , згідно договору іпотеки від 07.09.2007, укладеного між ПАТ "Райффайзен Банк Аваль" та ОСОБА_1 і посвідченого приватним нотаріусом Надвірнянського РНО Вірстюком Т.В. за № 3880 та яке належить ОСОБА_1 на праві власності, квартиру АДРЕСА_2 , згідно договору іпотеки від 22.07.2009, укладеного між ПАТ "Райффайзен Банк Аваль" та ОСОБА_1 і посвідченого приватним нотаріусом Надвірнянського РНО Трух Н.М. за № 1795 та яке належить ОСОБА_1 на праві власності, шляхом продажу вказаних приміщень на прилюдних торгах Публічним акціонерним товариством "Райффайзен Банк Аваль" з укладанням від імені відповідача ОСОБА_1 договору купівлі-продажу будь-яким способом з іншою особою покупцем, з отриманням витягу з Державного реєстру прав власності, а також наданням ПАТ "Райффайзен Банк Аваль" всіх повноважень, необхідних для здійснення продажу вказаного майна.

На виконання цього рішення суду 18.02.2011 було видано виконавчий лист.

26 грудня 2017 року ухвалою Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області подання державного виконавця про звернення стягнення на нерухоме майно задоволено. Суд постановив: в порядку виконання виконавчого листа № 2-1406/2010, виданого Надвірнянським районним судом Івано-Франківської області 18 лютого 2011 року, звернути стягнення на нерухоме майно боржника ОСОБА_1 , а саме приміщення кафе-магазину в АДРЕСА_1 , що зареєстроване в Реєстрі прав власності на нерухоме майно за реєстраційним номером майна 324452, номер запису: 243, в книзі: 2, на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 07.09.2007 року приватним нотаріусом Вірстюком Т.В., яке знаходиться в стадії реконструкції та перепланування частини вбудовано-прибудованого приміщення під оздоровчий комплекс та щодо якого відсутній документ, який відповідно до вимог законодавства засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта (в т.ч. сертифікат, що видається органом державного архітектурно-будівельного контролю, акт готовності об`єкта до експлуатації, звіту про проведення технічного обстеження, направлення декларації про готовність об`єкта до експлуатації після реконструкції та перепланування), згідно технічного паспорту від 22.08.2014 року загальна площа якого (об`єкт, літ «А») складає 1168,6 кв.м.

10 липня 2018 року ухвалою Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області заяву ПАТ "Райффайзен Банк Аваль" про здійснення процесуального правонаступництва та заміну стягувача у виконавчому провадженні задоволено. Суд постановив: замінити стягувача за виконавчим листом, виданим 18.02.2011 Надвірнянським районним судом Івано-Франківської області у справі № 2-1406/10 на виконання рішення від 13.12.2010 у справі №2-1406/10, а саме: Публічне акціонерне товариство "Райффайзен Банк Аваль" (м. Київ, вул. Лєскова, 9, ідентифікаційний код 14305909) його правонаступником Товариством з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Форінт" (м. Київ, бульвар Лесі Українки, буд. № 34, офіс 212; ідентифікаційний код 40658146); замінити стягувача у виконавчому провадженні № 24988665, відкритому на підставі виконавчого листа, виданого 18.02.2011 Надвірнянським районним судом Івано-Франківської області у справі № 2-1406/10, а саме: Публічне акціонерне товариство "Райффайзен Банк Аваль" (м. Київ, вул. Лєскова, 9, ідентифікаційний код 14305909) його правонаступником - Товариством з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Форінт" (м. Київ, бульвар Лесі Українки, буд. № 34, офіс 212; ідентифікаційний код 40658146).

Майно неодноразово виставляли на торги, однак, у зв`язку з відсутністю допущених учасників торги не відбулися, що стверджується протоколами від 01.07.2019 №415451, від 09.08.2019 №424507, від 12.09.2019 №431006, від 27.01.2020 №462558, від 10.03.2020 №468902, 21.04.2020 №475699.

Відповідно до заявки на реалізацію описаного й арештованого майна приватного виконавця від 17.09.2020, яка скерована директору регіональної філіії ДП "Сетам" приватний виконавець Безрукий О. В. виконавчого округу Івано-Франківської області направив документи для внесення інформації про описане й арештоване майно на Сайт електронних торгів арештованого майна. Відповідно до змісту цього документа 12.05.2020 відкрито виконавче провадження ВП №62052161; 24.07.2020 винесена постанова про опис та арешт майна боржника; 16.09.2020 здійснена експертна оцінка, ринкова вартість, кафе-магазину, загальною площею 1168,6 кв. м., що знаходиться в АДРЕСА_1 становила - 2 257 634,00 гривень, зазначено відомості про обтяження, арешти та заборону відчуження даного майна; зазначено відомості про майно.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпротек, Єдиного реєстру заборон відчуження об"єктів нерухомого майна щодо об"єкта нерухомого майна від 17.09.2020, зазначена актуальна інформація про державну реєстрацію іпотеки, номер запису про іпотеку: 258972571, дата, час державної реєстрації: 07.09.2007 іпотекодержателем є Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Форінт". Крім цього, на майно зареєтровано заборону відчуження у зв`язку з укладенням договору іпотеки.

Згідно з інформацією з сайту ДП "Сетам", було опубліковано інформацію про майно, процедуру проведення торгів та про результати завершення торгів.

16 жовтня 2020 року ухвалою слідчого судді Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області накладено арешт із забороною відчуження та розпоряджання на: приміщення кафе-магазину, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з протоколом проведення електронних торгів від 19 жовтня 2020 року №507393, торги відбулися, за результатами торгів, переможцем визнано ОСОБА_2 , який запропонував найвищу ставку в розмірі 2 801 001,00 гривень. Цього є дня о 16.38 годині відомості про дане обтяження було внесено до ЄДРРПНМ, що стверджується витягом від 21.10.2020 №229087141.

30 жовтня 2020 року приватним виконавцем було складено акт про реалізацію предмета іпотеки, який є підставою для видачі нотаріусом свідоцтва про право власності па приміщення кафе-магазину, загальною площею 1168,6 кв. м., що знаходиться в АДРЕСА_1 , за покупцем ОСОБА_2 .

16 листопада 2020 року ухвалою слідчого судді Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області клопотання ТзОВ "Фінансова компанія "Форінт" про скасування арешту на майно, накладене ухвалою слідчого судді Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області від 16.10.2020 у кримінальному провадженні №0000565 від 14.10.2020 - задоволено. Скасовано арешт на майно, накладений, згідно з ухвалою слідчого судді Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області від 16.10.2020 у справі № 348/1926/20, на об`єкти майна, а саме на приміщення кафе-магазину, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 . Відповідно до змісту ухвали досудове розслідування у даному кримінальному провадженні закрито 28.10.2020 на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України.

25 листопада 2020 року приватним нотаріусом Надвірнянського РНО Вірстюком Т.В. було видано свідоцтво про право власності на приміщення кафе-магазину, загальною площею 1168,6 кв. м., що знаходиться в АДРЕСА_1 , за ОСОБА_2 та здійснено державну реєстрацію права власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за реєстраційним номером 240.

26.03.2021 слідчий суддя Надвірнянського районного суду Івано-Франківсько області скасувала постанову про закриття кримінального провадження №0000565 від 28.10.2020.

Оцінка суду.

Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Громадяни для задоволення своїх потреб можуть користуватися об`єктами права державної та комунальної власності відповідно до закону. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Згідно зі ст.15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Спірні правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються положеннями Закону України "Про виконавче провадження" та Порядком реалізації арештованого майна, який затверджений наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5.

Згідно зі статтею 1 Закону України "Про виконавче провадження" виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином.

Оскарження результатів торгів відповідно до статті 48 Закону України "Про іпотеку" означає можливість оскаржити договір, укладений на прилюдних торгах, як з підстав невідповідності його вимогам ЦК України, зокрема статей 203, 215 ЦК України, так і з підстав, передбачених статтями 45-47 Закону України "Про іпотеку".

Іпотека, за визначенням, наведеним у ст. 1 Закону України "Про іпотеку" - це вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно з частинами шостою та сьомою статті 3 зазначеного Закону України "Про іпотеку" у разі порушення боржником основного зобов`язання відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно зареєстровані після державної реєстрації іпотеки. Якщо пріоритет окремого права чи вимоги на передане в іпотеку нерухоме майно виникає відповідно до закону, таке право чи вимога має пріоритет над вимогою іпотекодержателя лише у разі його/її виникнення та реєстрації до моменту державної реєстрації іпотеки. Пріоритет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки відносно зареєстрованих у встановленому законом порядку прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації іпотеки. Зареєстровані права та вимоги на нерухоме майно підлягають задоволенню згідно з їх пріоритетом - у черговості їх державної реєстрації.

Відповідно до положень ст. 41 Закону України "Про іпотеку" реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах, у тому числі у формі електронних торгів, у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження", з дотриманням вимог цього Закону.

Згідно зі ст.44 Закону України "Про іпотеку" у прилюдних торгах мають право брати участь фізичні і юридичні особи, які сплатили гарантійний внесок і можуть відповідно до закону бути покупцями нерухомого майна, що реалізується.

Відповідно до ч.1 ст.321 ЦК України визначено, що право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Частиною 1 ст. 388 ЦК України передбачений перелік підстав, коли власник має право на витребування майна від добросовісного набувача, та такий є вичерпним.

Виключенням є закріплене у ч. 2 ст. 388 ЦК України правило, згідно з яким майно не може бути витребувано від добросовісного набувача, якщо воно було продане у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

У постанові від 14.03.2018 у справі №910/1454/17 Верховний Суд наголошує, що під час розгляду спору про визнання недійсними електронних торгів судами повинно бути встановлено: чи мало місце порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна та/або інших норм законодавства під час проведення електронних торгів і в чому таке порушення полягало; чи вплинули ці порушення на результат торгів; чи відбулося порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати торгів.

Відповідно до постанови ВС від 10.06.2020 №207/119/17 вирішуючи спір по суті, суд повинен встановити наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист якого подано позов, тобто встановити, чи є особа, за позовом якої (або в інтересах якої) порушено провадження у справі, належним позивачем. Відсутність права на позов в матеріальному розумінні тягне за собою прийняття рішення про відмову у задоволенні позову, незалежно від інших встановлених судом обставин, оскільки лише наявність права обумовлює виникнення у інших осіб відповідного обов`язку перед особою, якій таке право належить, і яка може вимагати виконання такого обов`язку (вчинити певні дії або утриматись від їх вчинення) від зобов`язаних осіб. Тобто лише встановивши наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту порушення або оспорення і, відповідно, приймає рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачу у захисті, встановивши безпідставність та необґрунтованість заявлених вимог.

На підтвердження обґрунтовання позову сторона позивача покликається виключно на те, що на іпотечне майно, на момент проведення торгів та на момент видачі приватним виконавцем акта про реалізацію, було накладено арешт у кримінальному провадженні з забороною відчуження та розпорядження, тому проведення торгів та оформлення відповідних документів, за таких обставин суперечило закону.

Незважаючи на таку позицію сторона позивача не зазначила у заявах по суті справи жодної норми Закону України "Про виконавче провадження" чи інших нормативних документів, які регламентують процедуру проведення торгів, яка б встановлювала заборону проводити торги за наведених у позові обставин.

Купівля-продаж майна на прилюдних торгах є правочином у розумінні ЦК України і до цих правовідносин безумовно підлягають застосуванню норми, що стосуються дійсності правочинів. Позивач покликається на ч.1 ст.203, ч.1 ст.215 ЦК України, які визначають, що зміст правочину в момент його вчинення не може суперечити Цивільному Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Зазначає, що такий правочин може бути визнано недійсним у судовому порядку.

У ході розгляду справи суд здійснив оцінку процедури проведення оспорюваних торгів на відповідність вимогам законодавства.

Так відповідно до розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна наявність чинних заборон та арештів щодо майна виконавець перевіряє на момент зврення з заявкою на реалізацію арештованого майна та долучає до вказаної заявки відповідний витяг.

Приватний виконавець виконав цю вимогу, на момент звернення з заявкою (17.09.2020) на іпотечне майно не було накладено арешту у кримінальному провадженні. В подальшому обов`язку перевіряти наявність відсутність арештів, заборон та обтяжень у виконавця відповідно до Порядку немає. Крім цього, наявність арештів, заборон та обтяжень, відповідно до Порядку та Закону України "Про виконавче провадження" не перешкоджає проведенню торгів та не є підставою для їх зупинення, а також не є підставою для відмови у державній реєстрації прав на це майно. Так, відповідно до п.3 ч.4 ст.24 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" відмова в державній реєстрації прав з підстави - наявності зареєстрованих обтяжень речових прав на нерухоме майно, не застосовується у разі державної реєстрації права власності на нерухоме майно, що набувається у результаті його примусової реалізації відповідно до закону.

Процедура реалізації відбувалася у такій послідовності. 18.09.2020 заявка приватного виконавця була опублікована. 16.10.2020 слідчим суддею було накладено арешт на іпотечне майно у межах кримінального провадження з метою забезпечення збереження майна як речового доказу для забезпечення цивільних прав позивача як власника цього майна, цього ж дня відомості про арешт були внесені у ЄДРРПНМ. 19.10.2020 торги відбулися, ОСОБА_2 визначили переможцем. 28.10.2020 слідчий закрив кримінальне провадження за відсутністю складу злочину. 30.10.2020 державний виконавець видав акт про реалізацію. Після цього вжив заходів щодо зняття обтяжень, заборон та арештів. 16.11.2020 суд скасував арешт майна у кримінальному провадженні за клопотанням ТОВ "Фінансова компанія "Форінт". 25.11.2020 ОСОБА_2 було видано свідоцтво про право власності на майно. Через 5 місяців цю постанову було скасовано.

Слід зазначити, що протокол проведення електронних торгів не є підставою для переходу права власності на майно до переможця торгів, оскільки лише фіксує найвищу цінову пропозицію та відомості про учасника який її зробив і визнаний переможцем торгів. Після цього у визначений Порядком строк переможець повинен внести відповідну суму коштів на рахунок приватного виконавця. Учасник, який не вніс кошти у визначений у протоколі строк втрачає статус переможця торгів і у нього не виникає жодних прав на майно.

Після внесення переможцем коштів на рахунок приватного виконавця, приватний виконавець видає відповідний акт. Не пізніше наступного робочого дня з дня видачі акта про проведені електронні торги переможцю всі арешти та заборони, накладені органами державної виконавчої служби (приватними виконавцями), з такого майна знімаються виконавцем (крім арешту, накладеного на виконання рішення суду про вжиття заходів для забезпечення позову). Документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги.

Відповідно до ч. 3, 4 ст.174 КПК України прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації, такі ж дії повинен вчинити і суд, якщо кримінальне провадження закривається судом. Таким чином, відповідно до вимог КПК України арешт майна мав бути скасований одночасно з закриттям кримінального провадження, оскільки кримінальне провадження було закрите 28.10.2020, потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження для збереження речових доказів відпала ще 28.10.2020.

Підставою для визнання електронних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; повідомлення учасників торгів про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо); правил, які регулюють сам порядок проведення торгів; правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів. Наведена правова позиція відображена в Постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.05.2019 по справі №678/301/12.

У ході розгляду справи суд встановив, що процедура реалізації іпотечного майна з прилюдних торгів відбулася з дотриманням норм ЦК України, Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів та інших актів цивільного законодавства, зокрема, Закону України "Про виконавче провадження" та Закону України "Про іпотеку". Стороною позивача не доведено, що у ході проведення торгів було допущено порушення актів цивільного законодавства, які могли б вплинути на результати торгів.

Доводи сторони позивача про те, що станом на момент видачі акта приватним виконавцем на майно було накладено арешт у кримінальному провадженні суд відхиляє, оскільки необхідності у збереженні майна як речового доказу у кримінальному провадженні вже не було. Кримінальне провадження на той час було закрите за відсутністю складу злочину, а заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються виключно з метою забезпечення дієвості кримінального провадження.

Подальше скасування постанови про закриття кримінального провадження не має правового значення для вирішення даної справи, крім цього суду не надано відомостей про те чи накладали арешт на це майно повторно і чи є необхідність на даний час у збереженні цього майна як речового доказу.

У ході судового розгляду не встановлено також недобросовісних дій з боку стягувача у виконавчому провадженні ТОВ "Фінансова компанія "Форінт" чи переможця торгів ОСОБА_2 , які б суперечили інтересам держави і суспільства, а також моральним засадам.

Діючи добросовісно ОСОБА_2 тільки після зняття арешту з майна у кримінальному провадженні оформив свідоцтво про право власності на це майно.

Враховуючи наведене, суд доходить висновку, що правочин було вчинено з дотриманням вимог ч.1 ст.203 ЦК України.

Слід також врахувати, що реалізація іпотечного майна проведена на виконання рішення суду від 13.12.2010, яке набрало законної сили та залишається невиконаним вже більше 10 років. Невиконання судового рішення, яке набрало законної сили становить порушення принципу правової визначеності, а отже і ст.6 ЄКПЛ, на що неодноразово наголошував ЄСПЛ у рішеннях у справах проти держави Україна.

У постанові ВП ВС від 25.05.2021 у справі №923/971/19 вказано, що продаж майна боржника з публічних торгів у виконавчому провадженні за наявності чинного його обтяження арештом у кримінальній справі може бути підставою недійсності правочину з відчуження такого майна чи визнання незаконними дій державного виконавця у виконавчому провадженні, якщо таке обтяження має вищий пріоритет, порівняно з пріоритетом іпотеки та арешту нерухомого майна, що накладений виконавцем у межах виконавчого провадження (пункт 40 постанови Великої Палати Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 922/3537/17. У протилежному випадку судовий арешт майна може бути несправедливо використаний на шкоду іпотекодержателю та на користь іншого кредитора, чиї вимоги виникли пізніше.

Тому, враховуючи тривалий строк невиконання рішення суду від 13.12.2010, давність іпотечного обтяження (з 2007 року), а також строк та правове значення накладеного арешту майна у кримінальному провадженні, суд доходить висновку що у даному випадку наявність арешту майна у кримінальному провадженні не може бути підставою для визнання правочину з відчуження такого майна недійсним.

Враховуючи наведене, у задоволенні позову слід відмовити в повному обсязі.

Оскільки судом ухвалене рішення про відмову у задоволенні позову, враховуючи положення ст. 141 ЦПК України, судові витрати з відповідачів не підлягають стягненню.

Керуючись ст. 264, 265 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Відмовити в задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного виконавця Безрукого Олега Васильовича, Державного підприємства "Сетам", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета позову на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Форінт" про визнання протиправними і скасування електронних торгів, визнання протиправними, скасування акту про реалізацію предмета іпотеки, визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно та витребування з чужого незаконного володіння нерухомого майна.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складено повного тексту рішення до Івано-Франківського апеляційного суду через Надвірнянський районний суд.

Позивач - ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_3 .

Відповідач - ОСОБА_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_4 .

Відповідач - приватний виконавець Безрукий Олег Васильович, РНОКПП НОМЕР_2 , місцезнаходження: вул. Чорновола, будинок 4, офіс 2, м.Івано-Франківськ.

Відповідач - Державне підприємство "Сетам", ідентифікаційний код 39958500, місцезнаходження:вул. Стрілецька,4-б, м. Київ.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета позову на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Форінт", ідентифікаційний код 40658146, місцезнаходження: вул. Московська, 32/2, м. Київ.

Повний тексту рішення складено 09.08.2021.

Суддя Матолич В.В.