Справа № 638/3512/21
Провадження № 2-зз/638/94/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2021 року Дзержинський районний суд міста Харкова в складі:

головуючого судді Семіряд І.В.

за участі секретаря Подосокорської А.О.

заявника ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Дзержинського районного суду міста Харкова заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення 1/2 частини сплачених грошових коштів на погашення заборгованості за кредитом, визнання недійсним договору поділу майна, -

ВСТАНОВИВ:

18.06.2021 ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову, в обгрунтування якої зазначає, що він є співвласником квартири АДРЕСА_1 . Дану квартиру придбав спільно з дружиною у ОСОБА_4 на підставі договору купівлі- продажу від 15.04.2021. 17 червня йому стало відомо, що на квартиру накладено арешт на підставі ухвали Дзержинського районного суду м. Харкова. При укладені договору нотаріусом було перевірено наявність арештів на нерухоме майно. У зв`язку з тим, що він не є стороною у цивільній справі просить скасувати заходи забезпечення позову.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_1 заяву про скасування заходів забезпечення позову підтримав, просив задовольнити, зазначив, що момент укладення договору нотаріусом було перевірено наявність заборон. Йому було відомо, що на зазначену квартиру неодноразово накладені арешти, проте продавцем було вирішено питання щодо цього.

Представник відповідача ОСОБА_4 ОСОБА_2 у судовому засіданні підтримала заяву про скасування заходів забезпечення позову, зазначила, що квартира належить ОСОБА_1 , тому підстав для застосування заходів забезпечення позову не існує, оскільки ОСОБА_1 не учасником справи.

Позивач ОСОБА_3 та його представник ОСОБА_5 у судове засідання не з`явились, про день та час слухання справи повідомлені своєчасно та належним чином, про причини неявки суд не сповістили.

При цьому представником позивача подано заперечення проти клопотання про скасування заходів забезпечення позову.

Суд, вислухавши заявника, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного.

15.04.2021 ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова заяву адвоката Бєлокриницького А.О., який діє в інтересах позивача ОСОБА_3 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення 1/2 частини сплачених грошових коштів на погашення заборгованості за кредитом, визнання недійсним договору поділу майна задоволено. Заборонено відчуження нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_1 , в межах ціни позову 1243273 (один мільйон двісті сорок три тисячі двісті сімдесят три) грн 48 коп.

З наданої заявником ОСОБА_1 інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, державну реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна від 17.06.2021 №262046492 вбачається, що квартира АДРЕСА_2 на праві спільної сумісної власності належить ОСОБА_1 .

При цьому підставою для державної реєстрації у зазначеній інформаційній довідці зазначено «договір купівлі продажу, серія та номер 462, виданий 15.04.2021, видавник ПН ХМНО Чуєва О.Д.».

Відповідно до положень ст. 151 ЦПК України: забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду (ч.2 ст.151); позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб, забороною вчиняти певні дії, тощо (ч.1 ст.152); у разі необхідності судом можуть бути застосовані інші види забезпечення позову; види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (ч.ч.2 і 3 ст.152).

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову»: єдиною підставою для забезпечення позову є відповідне клопотання у формі мотивованої заяви будь-якої з осіб, котрі беруть участь у справі (п.1.); розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, позовним вимогам; при встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи-підприємця; вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку з застосуванням цих заходів (п.4.).

Отже, закон пов`язує забезпечення позову з неможливістю чи ускладненням виконання судового рішення.

При цьому, цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення, у разі задоволення позову. Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки у відповідно до заявлених позовних вимог. Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

У заяві про забезпечення позову має бути вказано як причини, у зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, так і обґрунтовано необхідність їх вжиття, як це передбачено нормами ст. 149 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України передбачено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Отже, виходячи із системного аналізу ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи у випадках залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову. Також заходи забезпечення позову, вжиті судом до подання позовної заяви, скасовуються судом у трьох випадках, які встановлені законом.

В інших випадках заходи забезпечення позову можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи .

Частиною 1 ст. 42 ЦПК України визначено склад учасників справи, та вказано, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Сторонами у цивільному процесі є позивач та відповідач згідно до ч.1.ст. 48 ЦПК України.

Як вбачається із позовної заяви ОСОБА_3 ним заявлено вимоги до відповідача ОСОБА_4 про стягнення 1/2 частини сплачених грошових коштів на погашення заборгованості за кредитним договорами та визнання недійсним договору поділу майна подружжя. 15.04.2021Дзержинським районним суду м. Харкова було відкрито провадження. 15.04.2021 ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова вжито заходів забезпечення позову.

Отже, із матеріалів справи вбачається, що сторонами у справі є позивач ОСОБА_3 і відповідач ОСОБА_4 , жодної особи не залучено до участі у розгляді справи в якості третьої особи.

З заявами про залучення до участі у справі у якості третьої особи ОСОБА_1 будь-хто не звертався.

З огляду на вище викладене , ОСОБА_1 не є учасником справи.

Проте, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 158 ЦПК України, заяву про скасування заходів забезпечення позову можу бути подано виключно учасником справи.

За таких обставин, ОСОБА_1 не позбавлений права на апеляційне оскарження ухвали суду про забезпечення позову від 15.04.2021, як особа , яка не брала участі у справі, але суд вирішив питання про її права та свободи, інтереси.

Суд звертає увагу, що метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективного виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті це тимчасове обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову є необхідною умовою здійснення завдань цивільного судочинства, які полягають у справедливому, неупередженому та своєчасному розгляді й вирішенні цивільних справ із метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави та не повинні призводити до фактичного вирішення справи по суті.

Доводи ОСОБА_1 , що при прийнятті ухвали про забезпечені позову порушені його права не можуть бути прийняті судом, оскільки ухвала про заборону відчуження спірної квартири ухвалена 15.04.2021 , в цей же день ОСОБА_1 придбав спірну квартиру. Суд позбавлений був можливості негайно, в цей же день, передати ухвалу для виконання відповідним державним та іншим органам для вжиття відповідних заходів.

Окрім того, суд звертає увагу, що відповідач ОСОБА_4 відчужила спірну квартиру, в момент коли в провадженні суду надійшов позов ОСОБА_3 до неї та заява про забезпечення позову. Зазначена інформація загальнодоступна та розміщена на сайті «Судова влада». Також суд враховує, що ОСОБА_1 , укладаючи договір купівлі- продажу спірної квартири, був повідомлений, що квартира спірна та щодо неї неодноразово вживали заходи забезпечення позову.

Приймаючи до уваги викладене, суд приходить до висновку відмову у скасуванні заходів забезпечення позову.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 158 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволені заяви ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення 1/2 частини сплачених грошових коштів на погашення заборгованості за кредитом, визнання недійсним договору поділу майна відмовити.

До визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) ухвалу може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до або через Харківський апеляційний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення його відповідної ухвали.

Суддя: І.В. Семіряд