Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/3229/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.08.2021 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого судді Бондаренко О. В., при секретарі Бутовій Ю.В., розглянувши у судовому засіданні клопотання представника відповідача про перехід у загальне позовне провадження в цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

19.02.2021 року АТ КБ «Приватбанк» звернувся до суду із заявою, шляхом направлення засобами поштового зв`язку, яка зареєстрована судом 25.03.2021 року, та просить у судовому порядку стягнути з відповідача на свою користь заборгованість за кредитним договором № б/н від 28.02.2012 року у розмірі 20546,03 грн. та судові витрати у справі у розмірі 2270,00 грн.

14.05.2021 року судом прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження у справі, постановлено провести розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

30.06.2021 року судом постановлено ухвалу, про проведення розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання.

Відповідачу надіслано копію ухвали, копію позову та роз`яснено право протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали подати відзив проти позову та заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

10.07.2021 року відповідач ОСОБА_1 отримав копію ухвали про відкриття провадження та копію позовної заяви з додатками до неї, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

14.07.2021 року представник відповідача, адвокат Глеваський Віталій Васильович, подав до суду клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, мотивуючи тим, що 05.03.2020 06.03.2020 невідома особа зняла з банківських карток ОСОБА_2 кредитні кошти. За фактом вчинення кримінального правопорушення 11.03.2020 року відповідач звернувся із відповідною заявою про вчинення кримінального правопорушення до Білоцерківського ВП ГУ НП в Київській області. 11.02.2020 року слідчим Л.О. Лук`яненко винесена постанова про закриття кримінального провадження у зв`язку з відсутністю події кримінального правопорушення, передбаченого ст. 190 КК України, та наявністю ознак цивільно-правових відносин. 13.08.2020 року ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області у справі № 357/6425/20 скасовано постанову старшого слідчого Лук`яненко Л.О. про закриття кримінального провадження № 0001064 від 11.02.2020 року та продовжено досудове розслідування. 21.10.2020 року в.о. дізнавача сектору дізнання Білоцерківського ВП ГУ НП в Київській області М.А. Куніцьким видано постанову про залучення ОСОБА_1 до кримінального провадження за № 0001064 як потерпілого. Наразі здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за №0001064 від 11.03.2020 року, зокрема, 23.06.2021 року матеріали кримінального провадження передано дізнавачу сектору дізнання Білоцерківського РУП лейтенанту поліції О.М. Кобилінському. Крім того, позивача неодноразово повідомлено про досудове розслідування, щопідтверджується заявою б/н від 15.06.2020 з проханням винести на розгляд кредитного комітету та/або органу банку, який уповноважений приймати рішення про скасування нарахування відсотків за користування кредитними коштами, скасувати нараховані за користування кредитними коштами відсотки; заявою б/н від 29.09.2020 з проханням винести на розгляд кредитного комітету та/або органу банку, який уповноважений приймати рішення про скасування нарахування відсотків за користування кредитними коштами, скасувати нараховані за користування кредитними коштами відсотки. Тому, з огляду на значення справи для сторін, категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі виникає необхідність перейти в загальне провадження та замінити засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

В судове засідання представник позивача не з`явився, про день, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином, у позові заявлено клопотання представника позивача, за довіреністю у справі - Ляр Д.Ю., про розгляд справи у відсутності представника банку, позовні вимоги позивач підтримує та не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про день час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суд не повідомив.

Представник відповідача, адвокат Глеваський В.В., у судовому засіданні клопотання підтримав.

При вирішенні даного клопотання суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Частиною 2, 4, 6 ст. 19 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд,справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); справи про розірвання шлюбу; справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Відповідно до ч. 4 ст. 277 ЦПК України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про залишення заяви відповідача без задоволення або розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Згідно ч. 7 ст. 277 ЦПК України частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Враховуючи, вимоги ч. 3, 4 ст. 274 ЦПК України та положення ч. 4, 7 ст. 277 ЦПК України, предмет позову, обсяг та характер доказів у справі, ціну позову - 20546,03 грн., що не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, можливість подання заяв по суті справи в строки визначені ухвалою про відкриття провадження, необґрунтованість заперечень проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд дійшов висновку, що клопотання не підлягає до задоволення.

Керуючись ст. 19, 274, 277 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання представника відповідача про перехід у загальне позовне провадження в цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості, залишити без задоволення.

Ухвала окремо від рішення оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяО. В. Бондаренко