ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
У Х В А Л А

26 липня 2021 року

м. Харків

справа № 643/10818/19

провадження № 22-ц/818/5139/21

Харківський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого Котелевець А.В.,

суддів Хорошевського О.М., Яцини В.Б.,

розглянув у порядку підготовки до апеляційного розгляду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики за апеляційною скаргою ОСОБА_3 представника ОСОБА_2 на ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 29 вересня 2020 року в складі судді Сугачової О.О.,

у с т а н о в и в :

07 липня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики.

05 листопада 2019 року ОСОБА_1 подав заяву про зміну предмету позову у цивільній справі № 643/10818/19.

20 лютого 2020 року ОСОБА_4 представник ОСОБА_2 подав заяву про витребування у ОСОБА_1 оригіналу договору позики від 01 лютого 2019 року.

25 лютого 2020 року та 07 липня 2020 року ОСОБА_1 подав заяви про збільшення позовних вимог.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 29 вересня 2020 року поновлено ОСОБА_1 строк для подання заяви про зміну предмету позову та прийнято до розгляду вказану заяву; заяви ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог залишено без розгляду. Витребувано у ОСОБА_1 оригінал договору позики від 01 лютого 2019 року.

На зазначену ухвалу суду першої інстанції 25 червня 2021 року ОСОБА_3 представник ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм процесуального права, просила скасувати ухвалу суду першої інстанції в повному обсязі.

В статті 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства. Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Згідно з пунктом 8 статті 129 Конституції України однією з основних засад судочинства в Україні є забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду, крім випадків, встановлених законом.

Конституційний Суд України у Рішенні від 11 грудня 2007 року №11-рп/2007 зазначив, що реалізацією права особи на судовий захист є можливість оскарження судових рішень у судах апеляційної та касаційної інстанцій. Перегляд судових рішень в апеляційному та касаційному порядку гарантує відновлення порушених прав і охоронюваних законом інтересів людини і громадянина (абзац третій підпункту 3.1 пункту 3 мотивувальної частини).

Конституційні гарантії захисту прав і свобод людини і громадянина в апеляційній та касаційній інстанціях конкретизовано в Розділі V ЦПК України, де врегульовано порядок і підстави для апеляційного та касаційного оскарження рішень і ухвал суду в цивільному судочинстві.

Ухвали суду, постановлені окремим документом, підписуються суддею (суддями) і приєднуються до справи. Ухвали, постановлені судом, не виходячи до нарадчої кімнати, заносяться до протоколу судового засідання (частина п`ята статті 259 ЦПК України).

Згідно з частиною другою статті 352 ЦПК України ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 цього Кодексу.

Перелік ухвал, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду, встановлено частиною першою статті 353 ЦПК України.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду (частина друга статті 353 ЦПК України).

З системного аналізу статті 353 ЦПК України вбачається, що ухвали, не включені до переліку частини першої статті 353 ЦПК України не можуть бути предметом апеляційного розгляду як самостійні процесуальні документи.

Вказане відповідає позиції Верховного Суду, викладеній в ухвалі від 14 березня 2019 року у справі № 461/8318/17. У разі незгоди учасника справи з ухвалою суду, яка не може бути оскаржена окремо від рішення суду, заперечення на таку ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду у справі, проте не викладаються у якості доводів окремої апеляційної скарги.

Ухвали суду першої інстанції про витребування доказів, поновлення процесуального строку та прийняття заяви про зміну предмету позову не передбачені частиною першою статті 353 ЦПК України.

Пунктом 4 частини п`ятої статті 357 ЦПК України передбачено, що апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції також, якщо скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Однак, до початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи у разі подання апеляційної скарги на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, суд першої інстанції повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу, яка не підлягає оскарженню (підпункт 15.11 пункту 15 частини першої Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України).

Єдина судова інформаційно - телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті «Голос України» та на веб - порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

В газеті "Голос України" (№ 42 (7048) від 01.03.2019) опубліковано повідомлення Державної судової адміністрації України, згідно з яким відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28.02.2019 № 624/0/15-19, та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи (ЄСІТС), Державна судова адміністрація України повідомила про відкликання оголошення, опублікованого в газеті "Голос України" (№229 (6984) від 01.12.2018).

Тобто на час подачі апеляційної скарги на ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 29 вересня 2020 року Єдина судова інформаційно - телекомунікаційна система не почала своє функціонування.

Враховуючи викладене, дана цивільна справа за апеляційною скаргою ОСОБА_3 представника ОСОБА_2 на ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 29 вересня 2020 року в частині витребування доказів, поновлення процесуального строку та прийняття заяви про зміну предмету позову підлягає поверненню до суду першої інстанції для виконання вимог підпункту 15.11 пункту 15 частини першої Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 353, 357, підпунктом 15.11 пункту 15 частини 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 представника ОСОБА_2 на ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 29 вересня 2020 року в частині витребування доказів, поновлення процесуального строку та прийняття заяви про зміну предмету позову повернути до Московського районного суду м. Харкова для виконання вимог підпункту 15.11 пункту 15 частини 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України.

Цивільну справу № 643/10818/19 за апеляційною скаргою ОСОБА_3 представника ОСОБА_2 на ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 29 вересня 2020 року в частині витребування доказів, поновлення процесуального строку та прийняття заяви про зміну предмету позову повернути до Московського районного суду м. Харкова після розгляду апеляційної скарги ОСОБА_3 представника ОСОБА_2 на ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 29 вересня 2020 року в частині залишення без розгляду заяв про збільшення позовних вимог.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її підписання суддями та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий А.В. Котелевець

Судді О.М. Хорошевський

В.Б. Яцина