Справа № 462/7918/19 Головуючий у 1 інстанції: Ліуш А.І.
Провадження № 88-ц/811/9/21 Доповідач в 2-й інстанції: Крайник Н. П.
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 серпня 2021 року Львівський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючої: Крайник Н.П.

суддів: Шеремети Н.О., Цяцяка Р.П.,

при секретарі: Ждан К.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові цивільну справу за заявою представника Державного підприємства «Львівський державний завод «ЛОРТА» - Талалаєвої Олени Юріївни про перегляд постанови Львівського апеляційного суду від 22 лютого 2021 року за нововиявленими обставинами у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Львівський державний завод «ЛОРТА» про стягнення недоплаченої частини заробітної плати, компенсації втрати частини заробітної плати, -

ВСТАНОВИВ:

18.12.2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Державного підприємства «Львівський державний завод «ЛОРТА» про стягнення недоплаченої частини заробітної плати, компенсації втрати частини заробітної плати, покликаючись на те, що вона з 23 вересня 1998 року по 30 грудня 2014 року працювала на посаді начальника юридичного відділу у ДП «ЛДЗ «ЛОРТА», звільнена з роботи на підставі ст. 38 КЗпП України у зв`язку з виходом на пенсію. 12 січня 2015 року її прийнято на роботу на посаду начальника юридичного відділу за строковим трудовим договором, дія якого продовжена на невизначений строк. 06 серпня 2018 року вона звільнилась з роботи відповідно до ч. 3 ст. 38 КЗпП України за власним бажанням у зв`язку з невиконанням роботодавцем законодавства про працю. Починаючи із січня 2008 року по серпень 2018 року відповідач здійснював нарахування заробітної плати з порушенням норм чинного законодавства, що призвело до недорахування та недоплати за вказаний вище період належної їй заробітної плати, оскільки при розрахунку її посадового окладу за цей період відповідач суттєво занижував розмір заробітної плати, що є порушенням положень галузевих угод. Просила стягнути з відповідача 241004,41 грн недоплаченої частини заробітної плати, 177260,77 грн компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку із порушенням строків її виплати.

Рішенням Залізничного районного суду м. Львова від 02 березня 2020 року позов задоволено частково.

Стягнуто з Державного підприємства Львівський державний завод «Лорта» на користь ОСОБА_1 49506 (сорок дев`ять тисяч п`ятсот шість) гривень 10 копійок невиплаченої основної заробітної плати без утримання прибуткового податку й інших обов`язкових платежів.

Стягнуто з Державного підприємства Львівський державний завод «Лорта» на користь ОСОБА_1 77430 (сімдесят сім тисяч чотириста тридцять) гривень 82 копійки компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку із порушенням строків її виплати без утримання прибуткового податку й інших обов`язкових платежів.

Стягнуто з Державного підприємства Львівський державний завод «Лорта» у дохід держави 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок судового збору.

Постановою Львівського апеляційного суду від 22 лютого 2021 року рішення Залізничного районного суду міста Львова від 02 березня 2020 року скасовано.Ухвалено нову постанову, якою позов ОСОБА_1 задоволено.

Стягнуто з Державного підприємства Львівський державний завод «Лорта» в користь ОСОБА_1 241 004 грн 41 коп. не нарахованої та невиплаченої заробітної плати за період з січня 2008 року по серпень 2018 року та 177 260 грн 77 коп компенсації втрати частини доходів у зв`язку із порушенням строків їх виплати без утримання прибуткового податку й інших обов`язкових платежів.

Стягнуто з Державного підприємства Львівський державний завод «Лорта» в користь держави 4 182 грн 65 коп. судового збору.

Задовольняючи позов ОСОБА_1 про стягнення недоплаченої частини заробітної плати, компенсації втрати частини заробітної плати в повному обсязі, суд апеляційної інстанції виходив з того, що при нарахуванні заробітної плати позивачу роботодавцем - ДП «ЛДЗ «ЛОРТА» слід було, крім іншого, застосовувати положення Міжгалузевої угоди у сферах машинобудування, металообробки, електротехніки, радіоелектроніки, приладобудування, суднобудування, деревообробної та паперової, легкої та текстильної промисловості України на 2016-2020 рр.

16 червня 2021 року представник Державного підприємства «Львівський державний завод «ЛОРТА» - Талалаєва Олена Юріївнаподала до суду заяву про перегляд постанови Львівського апеляційного суду від 22 лютого 2021 року за нововиявленими обставинами.

Як на нововиявлену обставину покликалася на те, що під час розгляду даної справи суд апеляційної інстанції виходив з того, що ДП «ЛДЗ «ЛОРТА» є державним оборонним підприємством і з жовтня 2016 року та на час виникнення спірних правовідносин на нього поширювалась дія Міжгалузевої угоди у сферах машинобудування, металообробки, електротехніки, радіоелектроніки, приладобудування, суднобудування, деревообробної та паперової, легкої та текстильної промисловості України на 2016-2020 рр. Однак, у 2010 році ДП «ЛДЗ «ЛОРТА» увійшло до складу Державного Концерну «Укроборонпром», який не підписував зазначену Міжгалузеву угоду. Згідно листа Державного Концерну «Укроборонпром» від 17.05.2021 року, п.1.1. Міжгалузевої угоди у сферах машинобудування, металообробки, електротехніки, радіоелектроніки, приладобудування, суднобудування, деревообробної та паперової, легкої та текстильної промисловості України на 2016-2020 рр не поширює свою дію на ДП «ЛДЗ «ЛОРТА» в силу ч. 1 ст. 9 Закону України «Про колективні договори і угоди» та п.2.6.2. Міжгалузевої угоди. Саме ця обставина не була відома суду на момент ухвалення постанови апеляційного суду, однак могла вплинути на юридичну оцінку обставин при ухваленні судового рішення.

Просить скасувати за нововиявленими обставинами постанову Львівського апеляційного суду від 22 лютого 2021 року та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити.

У засідання суду апеляційної інстанції представник ДП «ЛДЗ «ЛОРТА - Талалаєва О.Ю заяву підтримала, просила заяву задоволити.

ОСОБА_1 проти заяви заперечила.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи, перевіривши матеріали справи та доводи заяви, колегія суддів приходить до висновку, що заява представника Державного підприємства «Львівський державний завод «ЛОРТА» - Талалаєвої Олени Юріївнипро перегляд за нововиявленими обставинами постанови Львівського апеляційного суду від 22 лютого 2021 року не підлягає до задоволення з наступних мотивів.

Відповідно до ч. 1 ст. 423 ЦПК України у зв`язку з нововиявленими обставинами можуть бути переглянуті рішення, постанова або ухвали суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 423 ЦПК України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Згідно ч. 4 ст. 423 ЦПК України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму ВССУ № 4 від 30 березня 2012 року «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами», вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини.

Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, які існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами. Обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не пов`язані з вимогою в цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими обставинами і можуть бути підставою для пред`явлення нової вимоги.

Судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Відповідно до п.1.1. розділу 1 Міжгалузевої угоди у сферах машинобудування, металообробки, електротехніки, радіоелектроніки, приладобування, суднобудування, деревообробної та паперової, легкої та текстильної промисловості України на 2016-2020 рр. така укладена відповідно до законів України «Про колективні договори і угоди», «Про соціальний діалог в Україні», положень Генеральної угоди та інших нормативно - правових актів між сторонами соціального діалогу на галузевому рівні (далі - Сторони), а саме: Міністерством економічного розвитку і торгівлі України, Фондом державного майна України (далі - Сторона органів виконавчої влади) та Спільним представницьким органом всеукраїнських репрезентативних профспілок машинобудівного і оборонно-промислового комплексів України (СПО МОК України) в особі профспілок: працівників автомобільного та сільськогосподарського машинобудування, працівників енергетики та електротехнічної промисловості, працівників космічного та загального машинобудування, працівників лісових галузей, машинобудівників та приладобудівників, працівників машинобудування та металообробки, працівників радіоелектроніки та машинобудування, працівників суднобудування, працівників текстильної та легкої промисловості (далі - Сторона Профспілок, Профспілки).

В той же час, як встановлено судом, відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, громадських формувань, засновником ДП «ЛДЗ «Лорта» є Державний концерн «Укроборонпром». Також в графі «Центральний чи місцевий орган виконавчої влади, до сфери управління якого належить юридична особа публічного права або який здійснює функції з управління корпоративними правами держави у відповідній юридичній особі» також зазначено - Державний Концерн «Укроборонпром».

В свою чергу, засновником та центральним органом виконавчої влади, до сфери управління якого належить ДК «Укроборонпром», є Кабінет Міністрів України.

У пункті 1 Статуту ДК «Укроборонпром», затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 31 серпня 2011 року за № 993, зазначено, що Державний концерн «Укроборонпром» є державним господарським об`єднанням, утвореним відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1221 «Про утворення Державного концерну «Укроборонпром». Функції з управління Концерном та контроль за його діяльністю здійснює Кабінет Міністрів України. Тобто, ДК «Укроборонпром» не було віднесено до сфери діяльності жодного із міністерств (в тому числі - і Міністерства економічного розвитку і торгівлі України) і такий підпорядковується напряму Кабінету Міністрів України.

Відтак, оскільки ні Кабінет Міністрів України, ні Державний концерн «Укроборонпром» не були стороною вищезгаданої Міжгалузевої угоди (її підписантами), то підписання цієї Міжгалузевої угоди зі сторони Міністерства економічного розвитку і торгівлі України та Фондом державного майна України не породжує жодних обов`язків для ДП «ЛДЗ «Лорта» і її положення не є обов`язковими для останнього.

З урахуванням вищенаведеного, колегія суддів погоджується із доводами представника відповідача щодо непоширення дії Міжгалузевої угоди у сферах машинобудування, металообробки, електротехніки, радіоелектроніки, приладобування, суднобудування, деревообробної та паперової, легкої та текстильної промисловості України на 2016-2020 рр. на діяльність ДП «ЛДЗ «ЛОРТА», оскільки останнє ще у 2011 році вибуло із підпорядкування Міністерства промислової політики України та не було передано до Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, оскільки ввійшло до складу Державного концерну «Укроборонпром».

В той же час, колегія суддів враховує і наступне.

Статтею 423 ЦПК України встановлено, що рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Передбачений главою 3 розділу V ЦПК України перегляд судових рішень, що набрали законної сили, у зв`язку з нововиявленими обставинами є самостійною стадією цивільного процесу, в якому судом перевіряється наявність чи відсутність правових підстав для цього юридичних фактів, які існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, хоча їх подання до суду могло потягти ухвалення іншого за змістом судового рішення (пункт 1 роз`яснень постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 4 «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами»).

Представник ДП «ЛДЗ «ЛОРТА» просить переглянути постанову Львівського апеляційного суду від 22 лютого 2021 року за нововиявленими обставинами з підстав, що передбачені пунктом 1 частини 2 статті 423 ЦПК України, який передбачає підставою для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

При вирішенні питання про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, суд має виходити з визначених частиною 2 ст. 423 ЦПК України підстав, перелік яких є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає, та дотримання заявником умов, що містяться в ст.ст. 424, 426 ЦПК України. Судове рішення не може переглядатися у зв`язку з нововиявленими обставинами у разі, якщо обставини, передбачені частиною 2 ст. 423 ЦПК України, відсутні, а також, якщо обставини, визначені частиною 2 ст. 423 ЦПК України, були або могли бути відомі заявникові на час розгляду справи.

Тобто, відсутня законодавчо передбачена підстава для перегляду рішення за нововиявленими обставинами, як встановлення нових обставин.

Згідно з роз`ясненнями, які містяться у пункті 3 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 4 «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами», нововиявлені обставини це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у звязку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Вказана правова норма передбачає, що це мають бути обставини, вони повинні бути істотними, тобто, такими, що якби вони були відомі раніше, то суд ухвалив би інше рішення; вони є нововиявленими, а не новими обставинами, тобто, існували на час розгляду судом спору, вони входять до предмету доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі. При цьому наведений перелік підстав для перегляду судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами, який визначений у частині другій ст. 423 ЦПК України, є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Підставою перегляду будь-якого судового рішення у звязку з нововиявленими обставинами є те, що на час ухвалення рішення, суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники розгляду справи не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї.

Як вбачається зі змісту заяви представника відповідача про перегляд постанови Львівського апеляційного суду від 22 лютого 2021 року за нововиявленими обставинами, представником визнається (не заперечується) той факт, що ДП «ЛДЗ «ЛОРТА» з 2011 року входить до складу саме Державного концерну «Укроборонпром» (а не до складу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України).

А як вбачається з Міжгалузевої угоди, копія якої була долученою до матеріалів справи ще 05.01.2020 року (а.с. 47-72), тобто - задовго до ухвалення судом оскаржуваного рішення, Державний концерн «Укроборонпром» (як і ДП «ЛДЗ «ЛОРТА»), не був стороною (підписантом) цієї Міжгалузевої угоди.

В той же час, як стверджується матеріалами справи, представники відповідача не звернули увагу судів, як першої, так і апеляційної інстанцій на цю обставину (зокрема - і у доводах поданих ними заперечень на позов та апеляційну скаргу), хоча саме на сторону спору покладається обов`язок доведення обставин, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх (зокрема) заперечень (статті 12 і 81 ЦПК України).

Тобто, ця обставина, що ні Державний концерн «Укроборонпром», як і ДП «ЛДЗ «ЛОРТА», не були стороною (підписантами) Міжгалузевої угоди), існувала на час ухвалення судами, як першої, так і апеляційної інстанцій рішень по даній справі, і була відомою відповідачу, оскільки копія Міжгалузевої угоди (як вже зазначалося) є наявною у матеріалах справи, а тому ця обставина не може бути визнаною нововиявленою, а відтак - правовою підставою для перегляду судового рішення, яке набрало законної сили, за нововиявленими обставинами.

Керуючись ст.ст. 423, 429 ЦПК України, Львівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника Державного підприємства «Львівський державний завод «ЛОРТА» - Талалаєвої Олени Юріївни про перегляд постанови Львівського апеляційного суду від 22 лютого 2021 року за нововиявленими обставинами відмовити.

Постанову Львівського апеляційного суду від 22 лютого 2021 року залишити в силі.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскарженою у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повної ухвали.

Повний текст ухвали складено 18 серпня 2021 року.

Головуючий: Крайник Н.П.

Судді: Шеремета Н.О.

Цяцяк Р.П.