Провадження № 2/756/5235/21
УХВАЛА

11 серпня 2021 року місто Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Ткач М.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення від сплати аліментів,

УСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Оболонського районного суду м. Києва в порядку цивільного судочинства з позовом до ОСОБА_2 про звільнення від сплати аліментів.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 02.08.2021 року позовна заява була залишена без руху з наданням позивачу строку для усунення її недоліків протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Належним чином завірена копія ухвали про залишення заяви без руху від 02.08.2021 року була отримана нарочно позивачем ОСОБА_1 04.08.2021, що підтверджується розпискою, яка міститься в матеріалах справи.

09.08.2021 до суду через «Електронний суд» від ОСОБА_1 надійшла заява про усунення недоліків, у якій зазначається про направлення на виконання ухвали суду від 02.08.2021: виписки з банку АТ"Ощадбанк" про рух коштів по рахунку та скріншот скерування позовної заяви до відповідача на електронну адресу. Одночасно у поданій заяві ОСОБА_1 просить суд застосувати право суду щодо відстрочення сплати судового збору та відкрити провадження по справі.

Відповідно до ч. 1 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч. 3 ст. 136 ЦПК України). Зміст цієї статті передбачає право суду, а не обов`язок, на свій розсуд відстрочити, розстрочити, зменшити або звільнити від сплати судового збору.

Згідно зі ст.8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною 2 статті 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати, а єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подається до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі, у розумінні ст. ст. 77, 78 ЦПК України, докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

У пункті 29 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України від 17.10.2014 року №10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" роз`яснено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом.

При цьому, питання звільнення, відстрочення або розстрочення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду, і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Таким чином у клопотанні про розстрочку сплати судового збору заявник повинен не лише навести обставини, які свідчать про його незадовільне (скрутне) матеріальне становище, але й подати до суду відповідні докази.

Позивач ОСОБА_1 на підтвердження відсутності у нього коштів на сплату судового збору долучає до заяви про відстрочення сплати судового збору лише виписку з банківського рахунку, відкритого в АТ «Ощадбанк», за період з 01 червня 2021 року до 09 серпня 2021 року.

Разом з тим, наданий доказ, не свідчать про те, що останній не має інших рахунків, відкритих в інших банківських установах, а також про відсутність в позивача готівкових коштів у сумі, достатній для сплати судового збору у сумі 908,00 грн. До того ж, про майновий стан особи свідчить наявність нерухомого чи рухомого майна та їх обсяг, цінних паперів, можливості розпоряджатися ними, однак, жодного доказу на підтвердження вказаних обставин заявником не надано.

Таким чином, дослідивши зазначені докази, приходжу до висновку, що відсутні підстави для задоволення вказаного клопотання про відстрочення сплати судового збору, оскільки заявником воно не обґрунтоване та на підтвердження скрутного матеріального становища не надано належних доказів.

З огляду на зазначене, суд надає можливість ОСОБА_1 сплатити судовий збір у визначеному розмірі, а тому продовжує позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви.

Позивачем заявляється вимога немайнового характеру про звільнення від сплати аліментів.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 4 ЗУ "Про судовий збір" за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір сплачується у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" встановлено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу в розрахунку на місяць - 2270 грн.

Таким чином, позивачу необхідно сплати судовий збір в розмірі 908,00 грн. за вимогу немайнового характеру та надати суду оригінал документа, що підтверджує його сплату.

Крім того, ч. 7 ст. 43 ЦПК України (у редакції Закону України від 27 квітня 2021 року № 1416-ІХ) передбачено що у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Як убачається заявником на адресу суду був надісланий скріншот скерування позовної заяви до відповідача на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з тим, з вказаної копії не вбачається, що зазначена електронна адреса являється саме адресою відповідача, до того, з надісланої копії скріншота не убачається, підтвердження, що відбулось направлення позовної заяви з додатками. При цьому, не були надані докази надсилання листом з описом вкладення відповідачу вказаних документів.

За таких обставин, позивачу слід також надати докази надсилання листом з описом вкладення відповідачу раніше поданих до суду в електронній формі копій документів.

Керуючись ст. 127, 133, 136, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, визначених ухвалою судді Оболонського районного суду м. Києва від 02.08.2021 року, та визначити йому остаточний строк для подання заяви на усунення недоліків позовної заяви у термін до 16 серпня 2021 року, але не більше трьох днів з дня вручення копії даної ухвали суду.

У випадку, якщо недоліки позовної заяви у встановлений строк не будуть усунуті, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачеві.

Копію ухвали суду надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Ткач