БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2/356/45/21
Справа № 356/509/20
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04.08.2021 Березанський міський суд Київської області в складі:
Головуючий суддя Капшученко І. О.,
за участю секретаря Харченко Ж.В., Брунько А. В.
представника позивача ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа Березанський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання батьківства та стягнення аліментів,
До суду з позовом звернулась ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа Березанський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання батьківства та стягнення аліментів.
В обґрунтування своїх вимог позивач посилалась на те, що проживала з відповідачем у цивільному шлюбі з 2010 по 2017 рік. ІНФОРМАЦІЯ_1 народилась донька ОСОБА_4 . Відповідач є батьком спільної дитини, але заяву про реєстрацію його батьком до органів РАГС подавати відмовився, відомості про батька записані зі слів матері. Відповідач утримувати ОСОБА_4 не бажає у добровільному порядку, ухиляється від своїх батьківських обов`язків. Відтак, позивач просить визнати ОСОБА_3 батьком дитини ОСОБА_4 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 ; зобов`язати Березанський міський відділ реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) внести зміни до актового запису №129 від 15.09.2011 про народження дитини ОСОБА_5 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 де у відомості про батьківство вказати батьком дитини ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 ; стягнути з ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 аліменти на утримання ОСОБА_4 в розмірі ј частки (але не менше 50% від прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку) від заробітку відповідача щомісячно.
Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 08.10.2020 відкрито провадження, вирішено розгляд справи здійснювати у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.
Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 26.11.2020 призначено судову молекулярно-генетичну експертизу, на вирішення якої були поставлені питання можливості походження дитини від відповідача.
Згідно повідомлення Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи від 15.03.2021 проведення судово-медичної експертизи генетичної ідентифікації згідно з ухвалою суду неможливо, тому що незважаючи, на неодноразові призначення дати відбору ОСОБА_3 на відбір зразків крові не з`явився (а.с.86).
Ухвалою Березанського міського суду від 15.03.2021 провадження у справі поновлено та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою суду від 24.05.2021 закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду.
Відповідач повідомлявся про дату, час і місце судового засідання за останнім відомим місцем проживання, проте судові повістки повернулися без вручення з відміткою органів поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою», «за закінченням терміну зберігання». Також відповідач викликався до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України (а.с.27,33-34,92,102-103,118,128,131).
Третя особа про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, через канцелярію суду разом з поясненнями подано клопотання про розгляд справи за відсутності представника (а.с.35,48,95,107,119,130).
Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч. 1 ст. 223 ЦПК України).
Як визначено ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За викладених обставин, суд вважає за можливе розглянути справу без участі в судовому засіданні відповідача, ухвалити заочне рішення.
У судовому засіданні позивач підтримала свої позовні вимоги, вказала, що тривалий час з відповідачем проживала у цивільному шлюбі, ІНФОРМАЦІЯ_1 народилась донька ОСОБА_4 , відомості про батька дитини внесені з слів матері. ОСОБА_3 , покинув позивачку, проживає окремо, зв`язок не підтримує.
Представник позивача у судовому засіданні позов підтримав, просив задовольнити.
Третя особа у своїх поясненнях на заперечує проти задоволення позову (а.с.35).
Свідок ОСОБА_6 повідомила, що ОСОБА_3 проживав разом позивачкою тривалий час, відносився до ОСОБА_4 , як до своєї дитини.
Свідок ОСОБА_7 , яка є подругою позивача вказала, що вона позивач і відповідач тривалий час проживали разом, ІНФОРМАЦІЯ_1 в них народилась спільна дитина ОСОБА_4 , часто бачила їх усіх разом, бувала вдома.
Дослідивши подані сторонами документи і матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору суд по суті встановив.
Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 15.09.2011 виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Березанського міського управління юстиції у Київській області, ОСОБА_4 народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьки ОСОБА_8 , мати ОСОБА_1 (а.с.7). Крім цього надано спільні фотознімки, на яких зображені сторони разом із дитиною (а.с. 36).
Чинне законодавство, зокрема, ст. 125 СК України передбачає, зокрема, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається за заявою матері та батька дитини, за рішенням суду.
Згідно ст. 128 СК України, за відсутності заяви, право на подання якої встановлено ст. 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до ч. 1 ст. 135 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 135 СК України, при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою.
Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 р. № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» визначено, що справи про визнання батьківства суд розглядає у позовному провадженні, у таких справах позови осіб, зазначених у ч. 3 ст. 128 СК України приймаються до судового розгляду, якщо, зокрема дитина народжена матір`ю, яка не перебуває у шлюбі, немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду і запис про батька дитини в Книзі реєстрації народжень учинено за прізвищем матері, а ім`я та по батькові дитини записано за вказівкою матері (ч. 1 ст. 135 СК України).
Керуючись цим загальним правилом, встановлення батьківства на підставі частини другої статті 128 СК України, можливо за наявності належних і обґрунтованих доказів (відомостей), які засвідчують походження дитини від певної особи.
Для встановлення батьківства правове значення мають фактичні дані, які підтверджують спільне проживання матері і батька дитини, ведення ними спільного господарства до народження дитини або спільне її виховання чи утримання, а також докази, що підтверджують визнання особою батьківства.
Відповідно до пункту 9 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 року « Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних.
Підставою для категоричного висновку для визнання батьківства в судовому порядку може бути висновок судово-генетичної або судово-імунологічної експертизи.
Європейський суд з прав людини в рішенні в справі «Калачова проти Російської Федерації» від 07 травня 2009 року зауважив, що на сьогоднішній день ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини, його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердження або спростування факту оспорювання батьківства.
Згідно ч. 1 ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Відповідно до ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Відповідач у судове засідання не з`являвся, тому суд не мав можливості з`ясувати обставини викладені позивачем в обґрунтування позовних вимог, щодо проживання з позивачем однією сім`єю без реєстрації шлюбу і походження дитини від відповідача.
Згідно з повідомлення Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи від 15.03.2021, ОСОБА_3 на відбір зразків крові для проведення судово-медичної експертизи генетичної ідентифікації не з`явився.
Разом з тим, будь-яких доказів на підтвердження спільного проживання з відповідачем однією сім`єю без реєстрації шлюбу та ведення спільного господарства заявницею надано не було. На світлинах, які містяться у матеріалах справи, зображені сторони з дитиною, також не підтверджують вказаний факт.
Покази свідків, допитаних в судовому засіданні, суд не може вважати достатніми доказами походження дитини позивача від відповідача, оскільки вони характеризують відносини між сторонами та суб`єктивну оцінку.
Враховуючи вищевикладені обставини, суд приходить до висновку про недоведеність позиції сторони позивача належними та допустимими доказами, та відсутності правових підстав для задоволення позовних вимог щодо визнання батьківства.
Крім того, враховуючи те, що у задоволенні первісної позовної вимоги про визнання визнання батьківства відмовлено, суд не знаходить також правових підстав для задоволення похідної вимоги щодо стягнення аліментів з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 на утримання доньки ОСОБА_4 .
З огляду на відхилення позовних вимог судові витрати стягненню з відповідача не підлягають.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 4-5, 12-13, 76-83, 89, 223, 258-259, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -
У задоволенні позову відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом 20 (двадцяти) днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано до Київського апеляційного суду через Березанський міський суд Київської області протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення.
Суддя І. О. Капшученко