Номер провадження 2-др/754/54/21
У Х В А Л А

02 серпня 2021 року м.Київ

Суддя Деснянського районного суду м.Києва Скрипка О.І., розглянувши заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про ухвалення додаткового судового наказу у справі ОСОБА_3 про видачу судового наказу про стягнення аліментів на утримання дітей з ОСОБА_1 , -

В С Т А Н О В И В:

29.07.2021 року на адресу суду надійшла заява представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про ухвалення додаткового судового наказу. У своїй заяві представник боржника посилається на те, що судовим наказом стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 аліменти на утримання неповнолітніх дітей: доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/3 частини з усіх видів заробітку (доходу), щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з 14 грудня 2018 року і до досягнення дітьми повноліття.

Як зазначає представник боржника, в зазначеному наказі стягуються аліменти на обох доньок боржника, але різного віку. Однак, у боржника виникли труднощі при виконанні рішення, оскільки державний виконавець нараховує аліменти у розмірі 1/3 частини з усіх видів заробітку (доходу), щомісячно, навіть після повноліття старшої доньки. В зв`язку з тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 старшій дочці боржника ОСОБА_4 виповнилось 18 років, тобто дитина набула повноліття, але в судовому наказі не зазначено, який розмір аліментів необхідно утримувати з боржника на користь стягувача на утримання неповнолітньої молодшої доньки ОСОБА_5 після досягнення повноліття старшою дочкою боржника ОСОБА_4 , виникла плутанина в трактуванні судового наказу та діючого законодавства, що потягло за собою утруднення виконання рішення.

Посилаючись на викладене, представник боржника просить ухвалити додатковий судовий наказ, яким зазначити, який розмір аліментів необхідно утримувати з боржника на користь стягувача на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після досягнення повноліття старшої доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вивчивши матеріали заяви суддя прийшов до наступного висновку.

20.12.2018 року Деснянським районним судом м.Києва винесено судовий наказ, яким стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 аліменти на утримання неповнолітніх дітей: доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/3 частини з усіх видів заробітку (доходу), щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з 14 грудня 2018 року і до досягнення дітьми повноліття.

Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 22.01.2019 року виправлено описки у судовому наказі.

Частиною 1 ст.270 ЦПК України визначено, що суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо:

1) стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення;

2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати;

3) судом не вирішено питання про судові витрати;

4) суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 430 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч.3, 4 ст.270 ЦПК України, суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення.

Частиною 1 ст.160 ЦПК України встановлено, що судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених ст.161 цього Кодексу.

Згідно роз`яснень наданих в п.23 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №14 від 23.12.2011 року « Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження», відповідно до положень ст.ст. 219-221 ЦПК України (в редакції 2004року), суд має право не змінюючи суті виданого судового наказу, вирішити питання про виправлення описок та арифметичних помилок, видати додатковий судовий наказ чи роз`яснити його.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_3 звернулась до Деснянського районного суду м.Києва з заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 аліменти на утримання неповнолітніх дітей: доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/3 частини з усіх видів заробітку (доходу), щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з 14 грудня 2018 року і до досягнення дітьми повноліття.

Судовим наказом від 20.12.2018 року заяву задоволено в межах заявлених вимог. Таким чином, підстави для видачі додаткового судового наказу відсутні.

Що ж стосується посилань представника боржника на наявні складнощі у виконанні судового наказу, то слід звернути увагу на те, що відповідно до ч.3 ст.183 СК України, якщо після досягнення повноліття найстаршою дитиною ніхто з батьків не звернувся до суду з позовом про визначення розміру аліментів на інших дітей, аліменти стягуються за вирахуванням тієї рівної частки, що припадала на дитину, яка досягла повноліття.

Вирішення зазначеного питання під час виконання судового наказу відноситься до компетенції державного виконавця, в провадженні якого перебуває виконавче провадження з виконання судового наказу. В разі незгоди з діями державного виконавця боржник не позбавлений можливості оскаржити такі дії в порядку, передбаченому Розділом VII ЦПК України «Судовий контроль за виконанням судових рішень».

З урахуванням вищевикладеного, підстав для задоволення даної заяви немає.

Керуючись ст.270 ЦПК України,-

В И Р І Ш И В:

В задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про ухвалення додаткового судового наказу у справі ОСОБА_3 про видачу судового наказу про стягнення аліментів на утримання дітей з ОСОБА_1 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 02 серпня 2021 року.

Суддя: