Справа № 212/1282/21
У Х В А Л А

19 серпня 2021 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого Чайкіна І.Б., за участю секретаря судового засідання Новікової В.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення в цивільній справі № 212/1282/21 за позовною заявою КРИВОРІЗЬКОГО НАЦІОНАЛЬНОГО УНІВЕРСИТЕТУ В ОСОБІ ВІДОКРЕМЛЕНОГО СТРУКТУРНОГО ПІДРОЗДІЛУ «ГІРНИЧОГО ФАХОВОГО КОЛЕДЖУ КРИВОРІЗЬКОГО НАЦІОНАЛЬНОГО УНІВЕРСИТЕТУ» в інтересах якого діє виконуючий обов`язків директора Посохов О.І. до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області перебуває вищевказана заява про перегляд заочного рішення.

Заява обґрунтована тим, що: (а) неявка в судове засідання представника відповідача була з поважних причин, що обґрунтовується медичною довідкою; (б) відповідач був позбавлений можливості подати зустрічну позовну заяву; (в) позовні вимоги безпідставні та не підтверджуються належними та допустимими доказами, зокрема щодо розрахунку заборгованості; (г) не залучено до участі у справі ЖБК "НАДІЯ" та вирішено питання щодо їх прав та обов`язків.

Розгляд заяви призначено на 19 серпня 2021 року о 13 годині 00 хвилин, з викликом сторін.

У судове засідання учасники справи не з`явилися, про дату, час та місце проведення розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження повідомлялись належним чином.

На електронну адресу суду надійшло клопотання від заявника ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи у зв`язку з неможливістю прибуття в судове засідання за станом здоров`я та перебуванням відповідача за межами міста Кривого Рогу.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, в заяві поданій суду справу просить розглянути без його участі та відмовити в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення, яке вважає обґрунтованим та законним.

Вирішуючи клопотання про відкладення розгляду справи, суд враховує наступне.

Положеннями статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколів до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики ЄСПЛ включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Кутіч проти Хорватії»).

Судом приймається до уваги те, що межі відкладення розгляду справи не повинні призводити до зменшення розумного строку розгляду справи.

Беручи до уваги викладене та вимоги закону щодо строків розгляду справ, а також те, що сторона відповідача вдруге подає клопотання про відкладення судового засідання, суд розцінює подану представником відповідача заяву про відкладення, як затягування розгляду справи, оскільки учасники судового процесу у разі виявлення бажання не бути присутнім в судовому засіданні не позбавлені можливості за необхідності надати суду письмові пояснення та/або докази по суті спору на підтвердження позовних вимог чи їх спростування.

Крім того, судом враховується, що заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Розглянувши заяву про перегляд заочного рішення від 26.04.2021 року, дослідивши матеріали цивільної справи № 212/1282/21, суд приходить до наступного висновку.

У відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального або спрощеного позовного провадження.

Аналіз ст. 288 ЦПК України дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та відсутня наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

Щодо поважності неявки:

Ухвалою суду від 18 лютого 2021 року позовну заяву було прийнято до розгляду відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та надано відповідачу строк для подання заперечень (відзиву) на позовну заяву.

Представник позивача ОСОБА_1 заявами від 29 березня 2021 року (було задоволено судом) та 20 квітня 2021 року просив відкласти розгляд справи у зв`язку із хворобою. При цьому надавався консультативний висновок спеціаліста (від 25 березня 2021 року та 17 квітня 2021 року відповідно). Жодних належних та допустимих доказів щодо перебування на лікарняному 30 березня 2021 року (перше засідання по справі) та 26 квітня 2021 року (друге судове засідання по справі) суду не надано.Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Отже, відповідач та його представник були повідомлені про час та місце судового засідання та поважність своєї неявки не довели.

Відповідач був зобов`язаний не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, але не пізніше, відповідач має право надіслати відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення позивачу, копії відзиву та доданих до нього документів та попереджений, що у випадку ненадання відзиву у ці строки справу буде розглянуто за наявними матеріалами (а.с. 28). Правом відзиву ані відповідач. Ані його представник не скористалися, у зв`язку з чим судом було розглянуто справу за наявними в ній доказами.

Щодо порушення прав сторони відповідача на подання відзиву та зустрічної позовної заяви, то суд звертає увагу, що учасники судового процесу не позбавлені можливості за необхідності надати суду письмові пояснення та/або докази по суті спору на підтвердження позовних вимог чи їх спростування, в тому числі відзив на позовну заяву та/або зустрічну позовну заяву. Таким правом сторона відповідача не скористалась реалізувавши своє диспозитивне право.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції.

Зважаючи на викладені обставини, оскільки відповідач та його представник своєчасно повідомлялася про час і місце розгляду справи, були обізнані про судовий розгляд справи, не вживали заходів для явки до суду, не подавали відзиву на позов, не повідомили про причини неприбуття у судові засідання, їх поведінка свідчила про свідоме затягування розгляду справи.

Проте, подальше відкладення розгляду справи нівелювало завдання ЦПК України про своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ, відповідно до ст.2 ЦПК України, у зв`язку із чим судом було обґрунтовано прийнято рішення про ухвалення заочного рішення.

Зазначене свідчить про належне повідомлення відповідача та його представника про розгляд справи в суді.

Таким чином, сторона відповідача до ухвалення заочного рішення по цій справі мали достатньо часу, аби надати відзив та/або заявити зустрічний позов, надати свої аргументи та/або заявити про застосування наслідків спливу позовної давності.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Оскільки відповідачем та його представником до ухвалення судом першої інстанції рішення без поважних причин не було заявлено про свої аргументи та доказів на їх підтвердження, не надано відзив та/або зустрічної позовної заяви, заяви про застосування позовної давності, суд не має підстав для перегляду заочного рішення.

Згідно правових висновків Верховного Суду в постанові від 13 січня 2021 року у справі № 450/169/13-ц (провадження № 61-12597св20) щодо правомочності суду розглядати заяви про застосування позовної давності у випадку можливості подання такої заяви відповідачем до винесення судового рішення.

Слід наголосити, судом вживались всі можливі заходи щодо належного повідомлення відповідача, однак, ані відповідач, ані представник відповідача не з`являлися в судові засідання по справі, у зв`язку з чим було ухвалено заочне рішення про задоволення позовних вимог на підставі аналізу доказів, які знаходились в матеріалах справи.

Інші наведені доводи у вказаній заяві про скасування заочного рішення обставини для скасування заочного рішення не впливають на зміст оскаржуваного судового рішення та не є такими, які б не були враховані і досліджені судом при розгляді справи по суті раніше, а можуть бути предметом перегляду апеляційним судом. Окрім того, заявником до даної заяви про перегляд заочного рішення не надано будь-яких належних та допустимих доказів, якими були б обґрунтовані заперечення щодо позовних вимог.

Оскільки, відповідач не вмотивував усі в сукупності підстави для скасування заочного рішення, а ті підстави, які зазначив в заяві про перегляд заочного рішення не знайшли підтвердження, виходячи з матеріалів справи, тому заява про перегляд заочного рішення задоволенню не підлягає.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Крім того, відповідно до ст. 38 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження зупиняється виконавцем у разі поновлення судом строку подання апеляційної скарги на рішення, за яким видано виконавчий документ, або прийняття такої апеляційної скарги до розгляду (крім виконавчих документів, що підлягають негайному виконанню). Про зупинення виконавчого провадження виконавець виносить постанову не пізніше наступного робочого дня з дня отримання судового рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 284, 287, 288 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення в цивільній справі № 212/1282/21 за позовною заявою КРИВОРІЗЬКОГО НАЦІОНАЛЬНОГО УНІВЕРСИТЕТУ В ОСОБІ ВІДОКРЕМЛЕНОГО СТРУКТУРНОГО ПІДРОЗДІЛУ «ГІРНИЧОГО ФАХОВОГО КОЛЕДЖУ КРИВОРІЗЬКОГО НАЦІОНАЛЬНОГО УНІВЕРСИТЕТУ» в інтересах якого діє виконуючий обов`язків директора Посохов О.І. до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний тест ухвали складено 19 серпня 2021 року

Суддя І. Б. Чайкін