Справа № 369/5155/21
Провадження №2-о/369/186/21
УХВАЛА

про повернення заяви

07.07.2021 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Волчко А.Я., вирішуючи питання про відкриття провадження в цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Києво-Святошинська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернулася до суду з із заявою про встановлення факту родинних відносин.

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 23.04.2021 року заяву було залишено без руху, оскільки вона не відповідала вимогам ст.ст.175-177ЦПК України та заявнику було роз`яснено право протягом десяти днів з дня отримання ухвали усунути виявлені недоліки. Недоліки підлягали усуненню шляхом зазначенням належної заінтересованої особи.

Однак, вимоги вищевказаної ухвали заявником на даний час, не усунуто в повному обсязі.

02.07.2021 предстаником заявника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подано суду заяву за вх. №29215 на усунення недоліків.

Як вбчачається із матеріалів справи представником заявника зазначено в заяві заінтересованою особою Києво-Святошинську нотаріальну контору.

Згідно 258 ЦПК України судові рішення викладаються у таких формах: ухвали; рішення; постанови, судові накази.

Згідно ст. 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України.

Відповідно до ч. 6 ст.185 ЦПК Українипро повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

У своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована УкраїноюЗаконом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року,гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У той же час, Європейський суду своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Відповідно до п.4 ч.5 ст.12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. При таких обставинах заява за змістом і формою повинна відповідати вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України.

У відповідності до п.1 ч.1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно ч.4 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованої особи.

Заінтересованими особами у справах про встановлення факту родинних відносин залежно від мети встановлення цього факту можуть бути особи, які мають право на спадщину (брати, сестри, онуки, особи, на користь яких складено заповіт, усиновлені). За відсутності інших спадкоємців заінтересованою особою залучається територіальна громада.

Однак, у поданій заяві заінтересованою особою вказана Києво-Святошинська нотаріальна контора.

Заявникомм не визначено належну заінтересовану особу, оскільки в даній категорії справ, заінтересованими особами можуть бути особи, взаємовідносини яких із заявником залежать від обставин, що підлягають встановленню і можуть вплинути на їх права та обов`язки.

При цьому, заявнику необхідно було вказати коло спадкоємців (або їх відсутність), визначити їх правове положення та вказати чи не єв даному випадку спір про право з наданням доказів, що інші спадкоємці не претендують на спадщину її батька.

Відповідно до абзацу першого п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, так і вимогам щодо її змісту.

Справи про встановлення фактів при відсутності спору про право розглядаються в порядку окремого провадження за участю заявника та заінтересованої особи.

Відповідно до листа Верховного суду від 01.01.2012 про судову практику розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення вказано, що заявниками у справі про встановлення факту родинних відносин можуть бути спадкоємці померлої особи, які мають право на спадщину як за законом, так і за заповітом, і для яких у зв`язку із встановленням факту родинних відносин мають настати певні юридичні наслідки; особи, які мають право на пенсію у зв`язку із втратою годувальника і яким органи пенсійного фонду відмовили в її призначенні через відсутність доказів, що підтверджують родинні відносини; інші особи, якщо встановлення такого факту тягне виникнення юридичних наслідків для цих осіб;

Заінтересовані особи беруть участь у справах цієї категорії з метою захисту своїх інтересів або інтересів держави. Заінтересованими особами у справах про встановлення факту родинних відносин залежно від мети встановлення цього факту можуть бути й інші особи, які мають право на спадщину (брати, сестри, онуки, особи, на користь яких складено заповіт, усиновлені, територіальна громада за відсутності інших спадкоємців за законом і заповітом).

Як роз`яснено в пункті 18 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику в справах про спадкування» у справах про спадкування нотаріуси не є заінтересованими особами і не повинні залучатись до участі у справі.

Заявником у поданій заяві визначено в якості зацікавленої особи - Києво-Святошинська нотаріальна контора не може бути зазначена як зацікавлена особа, оскільки заінтересованими особами у справах про встановлення факту родинних відносин можуть бути інші спадкоємці, а в разі їх відсутності територіальна громада населеного пункту за місцем знаходження спадкового майна в особі відповідної міської ради, районної чи селищної ради.

Вищевикладене не дає підставу суду зробити висновок про належне оформлення позовної заяви у відповідності до ст.175, 177 ЦПК України.

Отже заявником, не усунуто недоліки в повному обсязі, оскільки не вказано належну заінтересовану особу.

Таким чином, через не усунення виявлених судом недоліків, вважаю, заява підлягає поверненню та визнання її не поданою.

Відповідно до ч. 7 ст.185 ЦПК Україниповернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки, заявник не усунув недоліки заяви в повному обсязі, то позовну заяву слід вважати неподаною та повернути заявнику.

При цьому суд роз`яснює, що згідно ч.7 ст.185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.185,353,354 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Києво-Святошинська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин - вважати неподаною та повернути заявнику.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви, в загальному порядку, передбаченому законом.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя: А.Я. Волчко