У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про призначення експертизи

05 серпня 2021 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Калініченко О.Б.

при секретарі Мельник Ю.О.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про призначення судової експертизи у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , в інтересах якого діє ОСОБА_4 , третя особа Дванадцята київська державна нотаріальна контора, про визнання недійсним заповіту, -

В С Т А Н О В И В:

30.07.2020 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , в інтересах якого діє ОСОБА_4 , третя особа Дванадцята київська державна нотаріальна контора, про визнання недійсним заповіту.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 15.09.2020 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 03.02.2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

У попередніх підготовчих засіданнях позивач ставила питання по необхідність призначення експертизи після витребування судом необхідних для розгляду справи документів.

02.06.2021 року до суду надійшло клопотання позивача про забезпечення доказів у виді призначення посмертної судової комплексної медико-психологічної експертизи, в якому вона зазначає, що в даній справі важливим доказом буде висновок експертів з приводу дослідження обставин складання/підписання оспорюваного заповіту від 06.06.2017 року її матері - ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтовує тим, що у ОСОБА_5 було діагностовано: цукровий діабет, тип II, церебральний атеросклероз II ст.; нейросенсорна приглухуватість; хронічна ішемічна хвороба серця; дифузний кардіосклероз; гіпертонічна хвороба II ст., ст. 2, ризик 2; дисциркуляторна енцефалопатія II ст., далекозорість макулодистрофія обох очей, які, на думку позивача, могли вплинути на стан свідомості заповідача та її здатність керувати своїми діями.

Пояснює, що у день посвідчення заповіту у її матері було погане самопочуття, так як вона напередодні зверталась за допомогою до лікаря.

Таким чином, хвора, літня жінка була у стані емоційної нестійкості, слабкодухості, байдужості до життя, на момент складення заповіту не зосереджена, легко піддавалась впливу третіх осіб, мала вади зору та слуху, не могла в повній мірі розуміти значення і наслідки своїх дій та усвідомлено керувати ними.

Просить при призначенні проведення посмертної судової комплексної медико-психологічної експертизи врахувати додані до клопотання засвідчені копії медичних документів та долучити до складу експертів-психологів наступних фахівців: ендокринолога, кардіолога, невропатолога; та поставити на вирішення наступні питання:

1. з урахуванням індивідуальних медико-психологічних, вікових властивостей ОСОБА_5 1943 року народження, чи могла наявність на дату 06.06.2017 року коморбідності хвороб спричинити у померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 тимчасовий психічний розлад, нервове потрясіння або стан, коли вона не усвідомлювала повною мірою значення і наслідки своїх дій, чи могла надавати їм належну оцінку та керувати ними та чи могла легко піддаватися впливу третіх осіб?

2. Чи перебувала ОСОБА_5 , 1943 народження, в обставинах і фізичному та емоційному стані, який істотно впливає на здатність правильно усвідомлювати явища дійсності, зміст конкретної ситуації і на здатність довільно регулювати свою поведінку (емоційний стан великого фізичного та нервово-емоційного напруження), тобто, була такою, що не могла вчиняти правочин в обставинах 06.06.2017 року під час укладання /підписання заповіту на користь сторонньої дитини, маючи родину, онуків, один з яких є малолітнім?

3. Чи міг прийом сукупності ліків - дуглімакс 2/500, рібоксин, лозап, кардіомагніл напередодні і 06.06.2017 року, в тому числі на фоні гіперглікемії, сукупності хвороб спричинити стан обмеженої дієздатності - неправочиноздатності.

У судовому засіданні представник позивача підтримав подане клопотання та просив його задовольнити. Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися в порядку, визначеному процесуальним законом.

Заслухавши пояснення, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

За положеннями п. 2 ч. 1 ст. 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити психічний стан.

Згідно з ч.ч. 4, 5 ст. 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Як зазначив Верховний Суд у своїй постанові від 19.05.2021 року (справа № 752/23412/18), справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема, у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів».

Враховуючи викладене, з метою встановлення психічного стану заповідача ОСОБА_5 на момент складення 06.06.2017 року заповіту необхідні спеціальні знання, а тому суд приходить до висновку про необхідність призначення посмертної судово-психіатричної експертизи, проведення якої слід доручити Київському міському центру судово-психіатричної експертизи.

На вирішення експертизи, з урахуванням Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року № 53/5, суд вважає за доцільне поставити питання, яке за своєю суттю відповідає меті призначеної експертизи для правильного вирішення судової справи по суті та включає дослідження, які позивачем викладені в наданому переліку питань, в такій редакції:

- в якому психічному стані знаходилась померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , під час складення, підписання та посвідчення 06.06.2017 року заповіту на ім`я ОСОБА_3 , посвідченого державним нотаріусом Дванадцятої київської державної нотаріальної контори Черноморченко О.В. зареєстрованого в реєстрі за № 3-563, та чи могла ОСОБА_5 за станом свого здоров`я під час складання, підписання та посвідчення 06.06.2017 року цього заповіту усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними?

У поданому клопотанні ОСОБА_2 також просить звільнити її від сплати судового збору за подачу клопотання про призначення експертизи та від оплати витрат на її проведення, посилаючись на ч. 10 ст. 139 ЦПК України, відповідно до якої, якщо у справах окремого провадження виклик свідків, призначення експертизи, залучення спеціалістів здійснюються за ініціативою суду, а також у випадках звільнення від сплати судового збору або зменшення його розміру, відповідні витрати відшкодовуються за рахунок державного бюджету.

Слід зазначити, що подання клопотання про призначення експертизи є правом сторони та сплата за його подання судового збору чинним законодавством не передбачена.

Щодо прохання звільнити позивача від оплати витрат на проведення експертизи слід зазначити наступне.

Так, дійсно, ухвалою від 15.09.2020 року було звільнено ОСОБА_2 від сплати судового збору за подання позовної заяви.

Разом з тим, положення ч. 10 ст. 139 ЦПК України стосуються лише тих справ, розгляд яких здійснюється за правилами окремого провадження, в той час як справа за позовом ОСОБА_2 підлягає розгляду та розглядається в порядку загального позовного провадження.

За вимогами ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно зі ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Так, відповідно до ст. 15 Закону України «Про судову експертизу» витрати на проведення судових експертиз науково-дослідними установами Міністерства юстиції України та судово-медичними і судово-психіатричними установами Міністерства охорони здоров`я України у цивільних і господарських справах відшкодовуються в порядку, передбаченому чинним законодавством.

Проведення інших експертних досліджень і обстежень державними спеціалізованими установами здійснюється за рахунок замовника.

Згідно з роз`ясненнями, наданими у абз. 2 п. 20 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» № 8 від 30.05.1997 року, оплата експертизи в цивільній справі провадиться за рахунок сторони, яка порушила відповідне клопотання. Якщо експертиза призначається за клопотанням обох сторін або з ініціативи суду, кошти на її оплату вносяться обома сторонами порівну. У разі незгоди сторони (сторін) оплатити вартість експертизи суд розглядає справу на підставі наявних доказів.

Пунктом 45 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року, також визначено, що витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, під час судового розгляду має нести сторона, яка заявила клопотання про проведення судової експертизи, а якщо таке клопотання заявлено двома сторонами, то витрати несуть обидві сторони порівну. Тому в ухвалі про призначення експертизи суд вправі зобов`язати відповідну сторону перерахувати, у тому числі шляхом здійснення попередньої оплати, суму витрат на проведення експертизи експертній установі.

Законом не заборонено оплатити витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, іншою стороною у справі. Після закінчення розгляду справи витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, підлягають розподілу судом на загальних підставах.

З викладених норм вбачається, що проведення експертизи спеціалізованими установами у цивільному судочинстві здійснюється на платній основі за рахунок замовника, тобто сторони, яка порушила відповідне клопотання, в даному випадку позивача.

Таким чином, суд вважає, що вимога ОСОБА_2 про звільнення її від сплати за проведення експертизи є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Також клопотання містить вимогу позивача про залучення її в якості свідка до проведення експертизи та допиту її стосовно ОСОБА_5 як найближчої родички, яке суд вважає таким, що не ґрунтуються на положеннях закону та її задоволення без клопотання судового експерта, якому буде доручено проведення експертизи, буде втручанням суду в діяльність останнього, яка здійснюється відповідно до Закону України «Про судову експертизу» та інших нормативно-правових актів.

Не передбачено нормами чинного законодавства і надання сторонам по справі оригіналу або завіреної копії висновку експерта за результатами проведення судової експертизи, про що також клопоче позивачка, оскільки згідно з Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5 при проведенні первинної експертизи співробітниками однієї експертної установи висновок експерта (експертів) та додатки до нього складаються у двох примірниках, один з яких направляється органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), а другий оформлюється як наглядове провадження і зберігається в архіві експертної установи.

З огляду на наведене, клопотання підлягає задоволенню частково.

Керуючись ст.ст. 3, 103, 104, 263, 268, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання про призначення судової експертизи у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , в інтересах якого діє ОСОБА_4 , третя особа Дванадцята київська державна нотаріальна контора, про визнання недійсним заповіту задовольнити частково.

Призначити посмертну судово-психіатричну експертизу в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , в інтересах якого діє ОСОБА_4 , третя особа Дванадцята київська державна нотаріальна контора, про визнання недійсним заповіту, оплату за проведення якої покласти на ОСОБА_2 .

Визначити наступні питання, з яких експерт має надати суду висновок:

1. в якому психічному стані знаходилась померла ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , під час складення, підписання та посвідчення 06 червня 2017 року заповіту на ім`я ОСОБА_3 , посвідченого державним нотаріусом Дванадцятої київської державної нотаріальної контори Черноморченко О.В., зареєстрованого в реєстрі за № 3-563, та чи могла ОСОБА_5 за станом свого здоров`я під час складання, підписання та посвідчення 06 червня 2017 року цього заповіту усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними?

Виконання ухвали доручити Київському міському центру судово-психіатричної експертизи (м. Київ, вул. Кирилівська, 103-А).

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.

У розпорядження експерта надати матеріали цивільної справи № 760/16769/20 (провадження № 2/760/2552/21) в одному томі, які містять засвідчені копії медичних документів відносно ОСОБА_5 .

Зазначити дані позивача: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 .

Зазначити дані відповідача: ОСОБА_3 , в інтересах якого діє ОСОБА_4 , адреса: АДРЕСА_2 .

Зазначити дані третьої особи: Дванадцята київська державна нотаріальна контора, адреса: м. Київ, вул. Гната Юри, 9.

Ухвала в частині призначення експертизи може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 10 серпня 2021 року.

Суддя: