Справа № 402/1163/18
Провадження № 2/386/72/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 серпня 2021 року смт. Голованівськ

Голованівський районний суд Кіровоградської області

В складі головуючого судді Гарбуз О. С.

з участю: секретаря судового засідання Фенюшиної Ю.Ю.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Тетеви І.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до Приватного підприємства «ТРЕЙДСЕРВІС» (далі - ПП «ТРЕЙДСЕРВІС») про розірвання договору оренди землі, стягнення орендної плати за користування земельною ділянкою та інших коштів за затримку розрахунку за оренду землі,

встановив:

ОСОБА_2 звернулась до Ульяновського районного суду Кіровоградської області з позовною заявою до Приватного підприємства «ТРЕЙД-СЕРВІС» про розірвання договору оренди землі, стягнення орендної плати за користування земельною ділянкою та інших коштів за затримку розрахунку за оренду землі, шляхом направлення 02.10.2018 позовної заяви поштою, яка надійшла до суду 05.10.2018.

12.10.2018 ухвалою Ульяновського районного суду Кіровоградської області в даній справі відкрито провадження, визначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено до підготовчого засідання.

10.03.2020 Ульяновським районним судом Кіровоградської області проведено підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті.

12.05.2020 заочним рішенням Ульяновського районного суду Кіровоградської області по зазначеній справі позовні вимоги задоволено в повному обсязі.

04.08.2020 ухвалою Ульяновського районного суду Кіровоградської області заочне рішення від 12.05.2020 скасовано та справу призначено до розгляду в порядку загального провадження.

18.11.2020 розпорядженням Ульяновського районного суду Кіровоградської області відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 31 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) справу передано на розгляд Голованівському районному суду Кіровоградської області, оскільки після задоволення відводів (самовідводів) неможливо утворити новий склад суду для розгляду справи.

30.11.2020 зазначена цивільна справа надійшла до Голованівського районного суду Кіровоградської області та відповідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями передана на розгляд судді Гарбузу О.С.

Ухвалою суду від 01.12.2020 справа прийнята до свого провадження суддею Гарбузом О.С. та призначено підготовче засідання.

28.05.2021 судом постановлено ухвалу про надання строку для усунення недоліків позовної заяви, оскільки встановлено, що остання подана з порушенням вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 та ч. 4 ст. 177 ЦПК України, а саме:

- в позовній заяві, не зазначено прізвище позивача;

- до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Для усунення цих недоліків судом був установлений десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали.

Копія ухвали суду від 28.05.2021 про надання строку для усунення недоліків позовної заяви, позивачем отримана 07.06.2021, що підтверджується повідомленням про вручення рекомендованого листа під підпис (а.с. 134 т. 4), у зв`язку з чим останнім днем для усунення недоліків був 17.06.2021.

Представник позивача ОСОБА_1 02.08.2021 в інтересах позивача направила на електронну адресу суду позовну заяву від 20.09.2018 ОСОБА_2 до ПП «ТРЕЙДСЕРВІС» про розірвання договору оренди землі, стягнення орендної плати за користування земельною ділянкою та інших коштів за затримку розрахунку за оренду землі (а.с. 161-174 т. 4).

В супровідному листі представник позивача ОСОБА_1 вказує на те, що при зверненні з позовом до Ульяновського районного суду Кіровоградської області до позовної заяви було додано квитанції про сплату позивачем судового збору, що також було встановлено цим судом при ухваленні заочного рішення від 12.05.2020, яким такі витрати було стягнуто з відповідача на користь позивача (а.с. 162-163 т. 4).

Позивач в підготовче засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена своєчасно та належним чином, відповідно до ст.ст. 128, 130 ЦПК України, що підтверджується повідомленням про вручення 01.07.2021 рекомендованого листа з судовою повісткою (а.с. 144 т. 4), заяви про розгляд справи за її відсутності чи відкладення розгляду справи до суду не подавала.

Представник позивача ОСОБА_1 в підготовчому засіданні зазначила, що на виконання ухвали суду від 28.05.2021 нею подано нову позовну заяву, в якій зазначено правильне прізвище позивача, при цьому судовий збір позивачем було сплачено при зверненні з позовом до Ульяновського районного суду Кіровоградської області. Представник позивача пояснила, що вона перебувала у відпустці з 07.06.2021 по 21.06.2021, а тому в цей період не отримувала копію позовної заяви. Вважає, що повернення позовної заяви після відкриття провадження може порушити права позивача на доступ до суду, призвести до затягування розгляду справи та може призвести до надмірного формалізму.

Представник відповідача ОСОБА_3 в підготовчому засіданні зазначила, що позивачем не виконано вимоги ухвали суду від 28.05.2021 та вимоги ЦПК України. ОСОБА_1 нову позовну заяву подано до суду 02.08.2021, тобто поза межами строку, встановленого судом. Будь яких доказів поважності причин пропущення встановленого судом строку, зі сторони позивача суду не надано. Посилання представника позивача на квитанції про сплату судового збору, які були подані разом з позовною заявою до Ульяновського районного суду Кіровоградської області є неспроможними, при цьому, заочне рішення 12.05.2020, на яке посилається представник позивача, скасоване, тобто не має юридичної сили. По закінченню встановленого судом строку для виправлення недоліків позовної заяви, позивач та її представник втратили можливість подачі нової позовної заяви. При цьому, представник позивача як адвокат має знати наслідки невиконання вимог суду в строк, встановлений судом. Надані позивачем квитанції про сплату судового збору не ідентифікують сума її як платника, оскільки в квитанціях зазначено інше прізвище та відсутні відомості про ідентифікаційний номер особи, яка сплатила кошти. Вважає, що позовна заява має бути залишена без розгляду.

Заслухавши думку представників сторін, дослідивши позовну заяву, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви без розгляду, виходячи зі слідуючого.

За нормами частин 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 1, 2, 4, 6, 7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України).

Нормами частин 1, 2 ст. 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Стаття 126 ЦПК України передбачає наслідки пропущення процесуальних строків. Так, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду (ч. 2 ст. 127 ЦПК України).

У пункті 26 Постанови «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 №10 Пленум Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ роз`яснив, що відповідно до частини другої статті 9 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Пунктом 3.7 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті визначено, що реквізит «Призначення платежу» платіжного доручення заповнюється платником так, щоб надавати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів отримувачу. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України. Платник відповідає за дані, що зазначені в реквізиті платіжного доручення «Призначення платежу».

Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Необхідними реквізитами ідентифікації позовної заяви (заяви, скарги) є, зокрема, номер справи у межах якої подається відповідна позовна заява, сторони у справі, назва позову.

При вирішенні питання щодо залишення позовної заяви без розгляду, суд враховує практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), який зауважив, що внутрішньодержавним судам при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом (SHISHKOV v. RUSSIA, №26746/05, §110, ЄСПЛ, від 20 лютого 2014 року).

Згідно із прецедентною практикою ЄСПЛ, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист.

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та у рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року ЄСПЛ вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права на доступ до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Водночас, встановлення обмежень доступу до суду повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру, перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

ЄСПЛ наголошує, що право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим. Право на суд покриває надзвичайно широке поле різноманітних категорій - воно стосується як інституційних та організаційних аспектів, так і особливостей здійснення окремих судових процедур. ЄСПЛ надаючи тлумачення принципу верховенства права в світлі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зазначав, що формальності не можуть бути підставами для виправдання несправедливості.

Судом встановлено, що позовну заяву ОСОБА_2 було подано з порушенням вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 та ч. 4 ст. 177 ЦПК України та для усунення цих недоліків, судом був установлений десятиденний строк з дня отримання копії ухвали суду.

Однак, нову позовну заяву представником позивача ОСОБА_1 було подано до суду поза межами встановленого судом строку, а саме 02.08.2021, тобто через 1 місяць і 16 днів після спливу строку, встановленого судом для подачі позову.

Представник позивача Бойко З.С. є адвокатом, а тому знає вимоги ЦПК України, в тому числі - наслідки, які можуть настати в разі невиконання певних дій.

Протягом встановленого судом строку ні позивач, ні її представник ОСОБА_1 не звертались до суду із заявою про продовження встановленого судом процесуального строку в порядку ч. 2 ст. 127 ЦПК України.

Крім того, як вбачається з квитанцій АТ "Приватбанк" №0.0..1 від 24.09.2018 (а.с. 1 т. 1) та №0.0..1 від 14.03.2019 (а.с. 65 т. 1) судовий збір в даній справі було сплачено від ОСОБА_2 , при цьому в квитанціях відсутня інформація, яка б давала можливість ідентифікувати особу за іншими відомостями, окрім як за прізвищем, іменем та по батькові, а тому суд відхиляє доводи представника позивача про те, що документи беззаперечно доводять сплату судового збору саме позивачем.

Як вбачається з тексту першої позовної заяви, поданої до Ульяновського районного суду Кіровоградської області 05.10.2018, прізвище позивача в ній значиться " ОСОБА_4 ", а тому цей суд не міг встановити обставин того, що позивачем в даній справі подано документи, які не підтверджують сплату судового збору саме позивачем ОСОБА_2 .

При цьому, законодавець в пункті 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України передбачив можливість надання позивачу строку для усунення недоліків, в разі якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір.

Суд вважає, що в даній справі відсутній надмірний формалізм, оскільки сплата судового збору є важливою гарантією безпідставного звернення до суду та недопущення судового процесу у безладний рух, крім того позивач в позовній заяві просить стягнути на її користь з відповідача судові витрати, в тому числі - пов`язані зі сплатою судового збору.

Суд зауважує про те, що саме неправильні дії зі сторони позивача (неправильне зазначення свого прізвища в позовній заяві), призвели до неможливості встановлення Ульяновським районним судом Кіровоградської області факту несплати позивачем судового збору при вирішенні питання про відкриття провадження в справі.

Законодавець визначив можливість залишення позовної заяви без розгляду після відкриття провадження у справі в разі несплати позивачем судового збору згідно п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, або залишення позовної заяви без руху на стадії вирішення питання про відкриття провадження, в разі виявлення несплати судового збору, згідно частин 1-3 ст. 185 ЦПК України.

Судом з дотриманням вимог ЦПК України було надано достатньо часу для усунення недоліків позовної заяви та сплати судового збору, оскільки вступну та резолютивну частини ухвали суду від 28.05.2021 судом було проголошено в присутності позивача та її представника ОСОБА_1 ; в ухвалі суду зазначено розмір судового збору, який необхідно сплатити та зазначено реквізити для сплати, роз`яснено наслідки невиконання ухвали суду.

Після отримання копії повної позовної заяви, у встановлений судом строк нову позовну заяву подано не було та не було сплачено судовий збір.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у п. 2 ч. 3 ст. 175 та ч. 4 ст. 177 ЦПК України та позивач не усунула недоліки у встановлений судом строк.

Залишення позовної заяви без розгляду не порушує права позивача на доступ до правосуддя, оскільки не позбавляє її право сплатити судовий збір згідно вимог законодавства та повторно звернутися до суду за захистом своїх прав.

Відповідачем не заявлено вимог про компенсацію здійснених ним витрат, пов`язаних з розглядом справи, що передбачено ч. 5 ст. 142 ЦПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 126, п. 8 ч. 1 ст. 257, ст.ст. 258-261 ЦПК України, суд -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ПП «ТРЕЙДСЕРВІС» про розірвання договору оренди землі, стягнення орендної плати за користування земельною ділянкою та інших коштів за затримку розрахунку за оренду землі - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу її право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду апеляційної скарги. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Голованівський районний суд Кіровоградської області.

Дата складення повної ухвали: 05 серпня 2021 року.

Суддя Гарбуз О. С.