Справа №443/1093/21
Провадження №2/443/1171/21
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

12 серпня 2021 року місто Жидачів

Жидачівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого - судді Равлінка Р.Г.,

секретар судового засідання Рибакова І.І,

провів у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Жидачеві розгляд справи за позовною заявою ОСОБА_1 до територіальної громади с. Городищенське Жидачівського району Львівської області в особі Ходорівської міської ради Стрийського району Львівської області про визнання права власності на будинковолодіння у порядку набувальної давності,-

встановив:

Позивачка ОСОБА_1 , звернулася до суду з позовною заявою до територіальної громади с. Городищенське Жидачівського району Львівської області в особі Ходорівської міської ради Стрийського району Львівської області в якій просить визнати за нею право власності за набувальною давністю на будинковолодіння, що знаходиться по АДРЕСА_1 .

Сторони будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи у судове засідання не з`явилися.

Від представника Ходорівської міської ради надійшов відзив у якому розгляд справи просить проводити за його відсутності.

У зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу в порядку ст. 247 ЦПК України за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи суд прийшов до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ЦПК України.

Приписами п. 11 статті 187 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Так, згідно з вимогами п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Пунктом 2 ч.1 ст. 176 ЦПК України передбачено, що ціна позову визначається у справах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» належним доказом підтвердження вартості майна є звіт про оцінку майна (акт оцінки майна).

Одночасно суд звертає увагу позивачки, що нею не подано належних та допустимих доказів, щодо дійсної вартості спірного майна

Відповідно ч. 1 ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав, та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в ст.9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Частиною 4 статті 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав, та професійну оціночну діяльність в Україні» визначено, що процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12 цього Закону.

Відповідно ч. 1 ст. 10 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав, та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна проводиться на підставі договору між суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання та замовником оцінки або на підставі ухвали суду про призначення відповідної експертизи щодо оцінки майна.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав, та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які без посередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності. Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

За таких обставин, підтвердження вартості майна, про визнання права власності, на яке виник спір, позивач не надав, а тому визначення дійсної ціни позову позивачкі слід долучити до позовної заяви звіт про ринкову вартість спірного будинковолодіння на час звернення до суду та визначити ціну позову у відповідності до п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позову майнового характеру сплачується судовий збір з фізичних осіб в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При подачі позову сплачено, судовий збір за позовну вимогу майнового характеру у розмірі 1268,81 грн.

Враховуючи вищенаведене, позивачу слід надати висновок про ринкову вартість вищевказаного майна на день звернення до суду, для визначення ціни позову, та сплатити відповідну суму судового збору (у разі недоплати судового збору провести його доплату чи подати клопотання про повернення переплаченого судового збору), яка є необхідною для визначення судом розміру судового збору, який позивач повинен сплатити за розгляд справи по суті.

У випадку ненадання документу, що встановлює дійсну вартість майна, враховуючи реальні ціни на житло та приписи ч. 2 ст. 176 ЦПК України, суд попередньо визначає суму судового збору, який підлягає оплаті при поданні позову за вимогу майнового характеру у розмірі 11 350, 00 грн., як максимальний розмір судового збору за позовну вимогу майнового характеру.

У випадку збільшення ціни позову на підставі звіту про оцінку майна, позивачці необхідно доплатити судовий збір, в межах суми, яка становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908,00 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (11 350,00 грн.), за вказаними нижче реквізитами: Отримувач коштів ГУК Львiв/Жидачівська тг /22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38008294; Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.) ; Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача UA0013865. Код класифікації доходів бюджету 22030101;Призначення платежу*; *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Жидачівський районний суд Львівської області (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Таким чином, копії будь-яких документів мають засвідчувати їх дійсність, оскільки мають бути виготовлені виключно з оригіналів цих документів.

Копії документів подаються до суду належно завіреними.

Зазначаючи про належність засвідчення копії суд вказує, що копія має бути належної якості, щоб на ній можна було прочитати весь текст документа, чітко було видно всі реквізити, поля документа не було порушено, з відміткою про засвідчення копії документа, особою, яка його посвідчує, яка складається: зі слів "Згідно з оригіналом", назви та особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису, та печатки (для нотаріального завірених копій, копій, що подаються адвокатом як представником (за наявності такої печаті), чи які подаються юридичними особами публічного та приватного права).

Окрім того, як вбачається із тексту позовної заяви позивачем зазначаються різні адреси розташування спірного житлового будинку ( АДРЕСА_1 ; Центральна 41; Центральна, 36), відтак позивачу необхідно визначитись із дійсним місцем розташуванням спірного будинковолодіння.

Також, з тексту позовної заяви вбачається наявність спадкоємців щодо спадкування спірного будинковолодіння, проте позивачем таких відповідачами у даній справі не зазначено.

Згідно абз. 2 ч. 5 ст. 95 ЦПК України, учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до ч. 4 ст. 95 ЦПК України, копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Письмові докази, фотокопії документів, які долучено до позовної заяви, не завірені належним чином.

Отже, позовна заява не відповідає вимогам наведених приписів процесуального законодавства.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачці строку для усунення недоліків, а саме: позивачу необхідно надати звіт про оцінку майна та визначитись із дійсною ціною позову, та у випадку збільшення ціни позову доплатити судовий збір, надати належним чином завірені копії документів, а також визначитись із адресою розташування спірного майна та із наявністю чи відсутністю спадкоємців спірного будинковолодіння.

Керуючись ст. ст. 187, 260 ЦПК України, суддя

постановив:

Позовну заяву залишити без руху.

Надати позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Справу призначити до підготовчого засідання на 26.10.2021 на 14 год 00 хв.

Роз`яснити позивачці, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява залишається без розгляду.

Копію ухвали надіслати позивачці.

Учасник справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: https://gd.lv.court.gov.ua/sud1307/.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Р.Г. Равлінко