Справа №:755/5336/21
Провадження №: 2/755/3187/21
УХВАЛА

"10" серпня 2021 р. Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Хромова О.О., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору іпотеки припиненим,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 29 квітня 2021 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору іпотеки припиненим, постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного провадження з викликом сторін, призначено судове засідання на 01 червня 2021 року.

01 червня 2021 року у судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилась.Ухвала про відкриття провадження від 29 квітня 2021 року направлялася позивачу на вказану у позовній заяві адресу, однак конверт повернувся до суду неврученим з відміткою «Укрпошти» - «За закінченням терміну зберігання».

01 червня 2021 року в судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 , заявив клопотання про залишення позову без руху, посилаючись на те, що позивачем заявлено три вимоги немайнового характеру, проте судовий збір сплачено лише за одну із заявлених вимог. Крім того, у позовній заяві не зазначено реєстраційного номеру облікової картки платника податків учасників справи та не вказано номер засобів зв`язку та офіційну електронну адресу.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 01 червня 2021 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору іпотеки припиненим залишено без руху з підстав невідповідності даного позову вимогам пункту 2 частини третьої статті 175 ЦПК України, а саме: позивачем не вказано реєстраційних номерів облікових карток платників податків всіх учасників справи, номери засобів зв`язку та їх офіційних електронних адрес.

Позивачу встановлено строк п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

У зв`язку із залишенням позову без руху, судове засідання відкладено на 06 липня 2021 року.

Ухвала суду від 01 червня 2021 року направлялася позивачу ОСОБА_1 на вказану у позові адресу, однак конверт повернувся до суду неврученим з поштовою відміткою «За закінченням терміну зберігання».

Крім того, ухвала про залишення позову ОСОБА_1 без руху від 01 червня 2021 року була своєчасно внесена до Єдиного державного реєстру судових рішень, а тому позивач у вільному доступі мав можливість ознайомитись з її змістом.

Суд також звертає увагу, що позивач обізнаний про процесуальні дії, що вчиняються судом у межах розгляду даної справи, оскільки ухвала суду від 05 квітня 2021 року, якою позовну заяву ОСОБА_1 судом залишено без руху, позивач засобами поштового зв`язку не отримала, однак направила до суду заяву про усунення вказаних в ухвалі недоліків, тим самим підтверджуючи факт ознайомлення з процесуальними документами, внесеними судом в даному позовному провадженні до Єдиного державного реєстру судових рішень.

Враховуючи, що позивач не усунула вказані в ухвалі суду від 01 червня 2021 року недоліки та, враховуючи неявку позивач в судове засідання 06 липня 2021 року, суд відклав розгляд справи на 10 серпня 2021 року, про що позивача повідомлено належним чином, шляхом направлення на вказану в позові адресу судової повістки.

10 серпня 2021 року в судове засідання позивач не з`явилася, недоліків вказаних в ухвалі суду від 01 червня 2021 року не усунула, заяву про розгляд справи без її участі чи відкладення судового засідання до суду не направила.

Представник відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_5 , подав до суду заяву про залишення позову без розгляду.

Згідно із пункту 8 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

За змістом пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За встановленими у статтях 12, 13 ЦПК України принципами змагальності та диспозитивності, - особа на власний розсуд користується своїми процесуальними правами та обов`язками відповідно до зазначених положень, а також положень, визначених статтями 43, 49 ЦПК України, але зобов`язана здійснювати їх добросовісно (частина перша статті 44 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії», а також в рішенні у справі «Каракуця проти України» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Крім того, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Неявка позивача в судові засідання є його волевиявленням, проявом дії принципу диспозитивності, який означає (від лат. Dispono - розпоряджатись) надання учаснику справи можливості вільно розпоряджатися своїми правами на власний розсуд (особисто турбуватись про здійснення своїх прав). В цьому контексті повторна неявка належним чином повідомленого позивача за процесуальним змістом є його конклюдентною дією, в якій виявлена його воля на залишення позову без розгляду, що є правовим наслідком свідомого нездійснення позивачем права брати участь у судовому засіданні. Таким чином законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився у судове засідання, так і відповідача, який ставиться у ситуацію невизначеності від таких дій позивача.

У постанові Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 зроблено висновок, що направлення листів рекомендованою кореспонденцією на дійсні адреси є достатнім для того, щоб вважати повідомлення «належним».

Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України» зазначено: (…) сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм провадження (…).

У Постанові від 14 серпня 2020 у справі № 904/2584/19 Верховний Суд зробив висновок, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі.

З аналізу вищенаведених норм, враховуючи, що у встановлений судом строк позивач не виконав вимоги ухвали суду від 01 червня 2021 року, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду справи, позивач повторно в судове засідання не з`явилася, суд приходить до висновку про наявність передбачених пунктом 8 частини першої статті 257 ЦПК України та пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України підстав для залишення даного позову без розгляду.

Залишаючи позов без розгляду, суд враховує строки, визначені законом для розгляду справи, враховує дію принципів диспозитивності, змагальності у цивільному судочинстві і рівності прав та обов`язків сторін, враховує недобросовісне використання позивачем його процесуальних прав та недобросовісне ставлення до виконання процесуальних обов`язків, враховує вжиті судом заходи і що вони є достатніми для забезпечення прав позивача при умові добросовісного здійснення ним своїх прав та належного виконання процесуальних обов`язків.

Керуючись статтями 177, 185, 257 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору іпотеки припиненим, - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Відповідно до п. п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме: Дніпровський районний суд міста Києва.

Суддя О.О. Хромова