ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2465/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" квітня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді, Трусової Т.О., при секретарі судового засідання Кримчук Я.Р., розглянув в судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дарницького районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_2 , про зняття арешту з майна,

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2020 року ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до суду з позовом до Дарницького районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (далі по тексту - Дарницький районний ВДВС у м. Києві, відповідач), ОСОБА_2 (далі по тексту - ОСОБА_2 , відповідач - 2) про зняття арешту з майна.

Позов обґрунтований такими обставинами. ОСОБА_1 є власником 1/2 частини квартири номер АДРЕСА_1 . Після смерті його матері, відкрилась спадщина за законом, позивач є єдиним спадкоємцем нерухомого майна, яке залишилося після її смерті. З метою оформлення права власності на нерухоме майно , проте в зв`язку з тим що на нерухоме майно накладено арешт, позивач не зміг реалізувати своє право, оскільки постановою державного виконавця від 20.02.2018 на все нерухоме майно позивача накладено арешт. Позивач звертався з заявою до відповідача про зняття арешту з нерухомого майна, проте відповідачем було відмовлено у вчиненні такої дії.

Ухвалою від 05.01.2021 позовну заяву залишено без руху, оскільки остання не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України.

04.02.2021 позивачем подано заяву про усунення недоліків.

Ухвалою від 08.02.2021 суд відкрив провадження у справі та вирішив розглядати її в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Представником позивача було подано заяву, відповідно до якої позовні вимоги він підтримує, просить задовольнити їх в повному обсязі та розглядати справу за його відсутності.

Відповідач - Дарницький районний ВДВС у м. Києві, надав пояснення по справі та просив проводити розгляд справи за відсутності представника служби.

З огляду на нез`явлення сторін, суд розглянув справу без фіксування судового засідання технічними засобами.

Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у позовній заяві, суд встановив такі обставини та визначені відповідно до них правовідносини.

Відповідно до договору купівлі-продажу від 15.07.2004 ОСОБА_3 та ОСОБА_1 на праві власності належала квартира АДРЕСА_2 в рівних долях /а.с. 38/.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла, після її смерті відкрилась спадщина за законом на ОСОБА_1 , проте останній не може оформити право власності на спадкове майно, оскільки постановою державного виконавця від 20.02.2018 в рамках виконавчого провадження №48629312 накладено арешт /а.с. 17, 36/.

Підставою внесення відомостей про обтяження нерухомого майна стало заборгованість ОСОБА_1 за виконавчим листом виданого Дарницьким районним судом м. Києва про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліментів в розмірі 1/3 частини доходів. В зв`язку з наявною заборгованістю по аліментам державним виконавцем на нерухоме майно позивача було накладено арешт.

Рішенням Бориспільського районного суду Київської області розмір аліментів змінено з ј на 1/3 частину з усіх видів заробітку доходу.

На даний час заборгованості за виконавчим листом у позивача немає, та станом на 01.10.2020 наявна переплата в розмірі 3132,82 грн.

31.07.2020 ОСОБА_1 подав до Дарницького районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) заяву про зняття арешту /а.с. 21-22/.

Листом від 14.08.2020 Дарницьким районним відділом державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) позивачу було відмовлено в знятті арешту та роз`яснено щодо права звернення до суду з відповідним позовом /а.с. 23-24/.

Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звертатися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

За змістом ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно із ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Статтею 321 ЦК України передбачено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні лише у випадках і порядку встановлених законом.

Зазначена норма матеріального права визначає право власника, у тому числі власника будинку або квартири вимагати будь-яких усунень свого порушеного права від будь-яких осіб, будь-яким шляхом, які власник вважає прийнятними. Визначальним для захисту права на підставі цієї норми є наявність у позивача права власності та існування перешкод у користуванні власником своєю власністю. При цьому немає значення ким саме спричинено порушення прав та з яких підстав.

Відповідно до положень статті 24 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень та Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України наявність державної реєстрації обтяжень нерухомого майна є підставою для відмови у державній реєстрації прав, щодо такого майна, а обов`язковою умовою вчинення нотаріальної дії щодо нерухомого майна є відсутність заборони на його відчуження.

У відповідність до вимог ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

За приписом статті 59 Закону України "Про виконавче провадження" особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини.

З огляду на викладені обставини, та враховуючи те, що арешт квартири перешкоджає позивачу вільно розпоряджатися своїм майном, також зважаючи на те, що відсутні підстави для існування арешту, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про зняття арешту підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 317, 319, 321, 391 ЦК України, ст.ст. 263-265, 273, 274, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Зняти арешт з майна, що належить ОСОБА_1 , накладений постановою державного виконавця Дарницького районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Білан Ю.С. від 20.02.2018 в межах виконавчого провадження №48629312 щодо примусового виконання виконавчого листа №753/11581/15 виданого Дарницьким районним судом м. Києва.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: