Справа № 638/7025/18
Провадження № 2-п/638/116/21
УХВАЛАІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2021 року

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді за участю: секретаря судового засідання представника відповідача Поволяєвої О.В., Лаптійчук К.В., Кущ Л.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 15 січня 2020 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення суми,-

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 15 січня 2020 року позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення суми задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 6 209,62 грн.

Відповідач звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення, в обґрунтування якої зазначив, що він не були належним чином повідомлені про розгляд справи. Рішення є необґрунтованим, ухваленим з порушення норм матеріального та процесуального права. Під час ухвалення даного рішення судом не було всебічно та повно досліджено обставини справи. Також необґрунтовано ненадано правову оцінку тому факту, що відповідачем набуто право власності на квартиру у 2011 року, а лічильник встановлений у 2010 року, зважаючи на що будь-яка заборгованість у відповідача відсутня.

Позивач в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про відкладення розгляду справи.

Представник відповідача в судовому засіданні заяву про скасування заочного рішення просив задовольнити, надав пояснення, аналогічні викладеним в заяві.

Відповідно до ч.1 ст.287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Неявка в судове засідання, належним чином повідомленого позивача не перешкоджає розгляду заяви про перегляд заочного рішення суду за відсутності останнього.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника відповідача, суд вважає, що заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно із ч.1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З аналізу вказаної норми ЦПК України вбачається, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а і те, що доводи заявника щодо обставин справи впливають на правильне вирішення справи. Лише за сукупності цих умов можна робити висновок про наявність підстав для скасування заочного рішення.

Наведені представником відповідача доводи щодо неналежного повідомлення відповідачів про судовий розгляд, суд вважає обґрунтованим, оскільки повернуте без вручення поштове відправлення не є належним способом повідомлення відповідача про розгляд справи.

Доводи представника відповідача щодо відсутності заборгованості у зв`язку з набуттям права власності на квартиру у 2011 році та встановлення лічильника у 2010 року, суд не вважає належними доказами, які доводять помилковість висновків суду щодо визначеного розміру заборгованості, що підлягає стягненню з відповідача, та свідчать про неправильне вирішення справи, оскільки зі змісту позову та матеріалів справи вбачається, що заборгованість виникла за період з 25 липня 2014 року.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Суд зазначає, що доводи заявника в судовому засіданні про підстави скасування заочного рішення фактично зводяться до переоцінки доказів, які містяться в матеріалах справи та були предметом дослідження при ухваленні заочного рішення, а нових доказів для скасування заочного рішення заявником не надано, тому заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, interalia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст. 6 Конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї.

У зв`язку з вищенаведеним, суд зазначає, що заявник не надав будь-яких доказів, які мають істотне значення для справи та які не були досліджені судом при ухваленні заочного рішення, оскільки фактично обґрунтуванням заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті, а тому в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 284,288 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 15 січня 2020 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення суми - залишити без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Поволяєва