СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 8/759/1/21
ун. № 759/5229/16-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2021 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Коваль О.А.

при секретарі Проневич В.В.

за участю ОСОБА_1 , ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м.Києві заяву ОСОБА_3 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Святошинського районного суду м. Києва від 06 жовтня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Святошинського району м. Києва про вселення,

ВСТАНОВИВ:

До Святошинського районного суду м. Києва надійшла заява від відповідача ОСОБА_3 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Святошинського районного суду м. Києва від 06.10.2016 року у справі за позовом ОСОБА_2 ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Святошинського району м. Києва про вселення.

Відповідно до заявлених вимог відповідач просить суд: рішення Святошинського районного суду м. Києва від 06 жовтня 2016 року про вселення ОСОБА_2 та її малолітню доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в АДРЕСА_1 - скасувати; в задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Святошинського району м. Києва про вселення - відмовити.

В обґрунтування заявлених вимог відповідач посилається на те, що у вказаній справі наявні нововиявлені обставини, які мають істотне значення, що не були відомі відповідачу при ухваленні рішення 06.10.2016 року. В судовому засіданні законний представник відповідачки ОСОБА_3 - ОСОБА_2 заяву про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Святошинського районного суду м. Києва від 06 жовтня 2016 року підтримала, просила суд її задовольнити, посилаючись на те, що такими нововиявленими обставинами є те, що ОСОБА_1 хоче вселитися у весь будинок, щоб його захопити повністтю, не враховуючи при цьому інтереси власника цього будинку ОСОБА_3 та навпаки має намір порушити права власника.

В судовому засіданні ОСОБА_1 заперечувала проти такої заяви та доводів ОСОБА_2 .

Суд, заслухавши учасників справи, розглянувши подані документи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов висновку, що заява не підлягає задоволенню з таких підстав.

У квітні 2016 року ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 , у якому просила вселити її та її малолітню дитину - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у будинок АДРЕСА_1 .

На обґрунтування позовних вимог ОСОБА_2 посилалася на те, що вона та її дитина зареєстровані у вказаному вище будинку, а тому мають право користування ним, проте відповідачка, яка є її матір`ю, чинить їй перешкоди у користуванні будинком.

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 06 жовтня 2016 року позов задоволено.

Вселено ОСОБА_2 та її малолітню доньку ОСОБА_4 в будинок АДРЕСА_1 . Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 07 грудня 2016 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 відхилено, рішення Святошинського районного суду м. Києва від 06 жовтня 2016 року залишено без змін.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 06 квітня 2017 року касаційну скаргу ОСОБА_3 відхилено. Рішення Святошинського районного суду м. Києва від 06 жовтня 2016 року та ухвалу Апеляційного суду м. Києва від 07 грудня 2016 року залишено без змін.

Відповідно до ч.1, п. 1 ч. 2 ст.423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами. Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

За змістом п. 1 ч. 1 ст. 424 ЦПК України заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами може бути подано з підстави, визначеної п. 1 ч. 2 статті 423 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення.

Отже, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 423, п. 1 ч. 1 ст. 424 ЦПК України нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи, а строк звернення з заявою про перегляд судового наказу за нововиявленими обставинами починає відлік із дня, коли заявник дізнався або міг дізнатися про існування цих нововиявлених обставин, які йому не були відомі на час розгляду справи.

Стаття 429 ЦПК України унормовує розгляд заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами; за змістом частини другої цієї статті суд розглядає справу за правилами, встановленими цим Кодексом для провадження у суді тієї інстанції, яка здійснює перегляд.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Таким чином, нововиявленими обставинами за своєю суттю є фактичні дані, що в установленому законом порядку спростовують факти, які були покладені в основу судового рішення (частина друга статті 423 ЦПК України).

Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Отже, нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Вказані правові норми передбачають, що це мають бути обставини, які є істотними, тобто, такими, що якби вони були відомі раніше, то суд ухвалив би інше рішення; вони є нововиявленими, а не новими обставинами, тобто, існували на час розгляду судом спору; вони входять до предмету доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Підставою перегляду будь-якого судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами є те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники розгляду справи не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї.

Вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини. Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.

Питання про те, які обставини можна вважати істотними, є оціночним, і вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення таким чином, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим.

На відміну від нововиявлених обставин, нові обставини, тобто обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не пов`язані з вимогою у цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухвалені судового рішення, є новим обставинами.

За аналогією не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами нові докази.

Згідно з практикою ЄСПЛ процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, наявність доказу, недоступного раніше, який однак міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним (пункти 27-34 рішення «Праведная проти Росії» від 18 листопада 2004 року).

Пунктом 9 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 30 березня 2012 року N 4 "Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами" встановлено, що скасування судового рішення (пункт 3 частини другої статті 361 ЦПК) може бути визнано нововиявленою обставиною лише в тому випадку, коли суд обґрунтував ухвалене судове рішення скасованим (воно було підставою для ухвалення такого судового рішення) або виходив із нього, хоча прямо й не посилався на нього на підтвердження наявності вказаних обставин, а також якщо наслідком скасування судового рішення є інше за змістом вирішення спору.

Вирішуючи питання про скасування судового рішення із зазначених підстав, суди мають виходити з преюдиційного зв`язку судових рішень, зокрема, із того, що між рішеннями має існувати матеріально-правовий зв`язок, факти, встановлені в одній із справ, мають значення для іншої справи.

Тоді як, ОСОБА_3 та її законний представник в свої заяві та відповідно поясненнях не зробили такихи посилань на обставини, які б мали істотні для справи значення.

Так, твердження заявника про намір позивача захопити весь будинок куди за рішенням суду від 06 жовтня 2016 року було вселено ОСОБА_2 разом з її малолітньою донькою не заслуговують на увагу, оскільки не є нововиявленими, оскільки такі не спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Тобто, доводи заяви відповідача про перегляд рішення за нововиявленими обставинами свідчать про незгоду з ним, що не є підставою для його перегляду за нововиявленими обставинами.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що заява ОСОБА_3 про перегляд рішення за нововиявленими обставинами є необґрунтованою, а тому не підлягає задоволенню.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 429 ЦПК України, за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі.

У разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали, постанови за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу (ч. 4 ст. 429 ЦПК України).

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 423-429 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_3 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Святошинського районного суду м. Києва від 06 жовтня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Святошинського району м. Києва про вселення,залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Святошинський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Коваль О.А.