ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/5469/21 Справа № 208/3335/17 Суддя у 1-й інстанції - Івченко Т. П. Суддя у 2-й інстанції - Куценко Т. Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2021 року Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду в складі:

головуючого Куценко Т.Р.,

суддів: Демченко Е.Л., Макарова М.О.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справиапеляційну скаргу

Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі»,

на рішення Заводського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 08 вересня 2020 року у справі за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості недорахованої електроенергії, що виникла внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ для населення, -

ВСТАНОВИЛА:

У червні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Кам`янської районної електромережі ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» про перерахунок збитків завданих енергопостачальнику (а.с. 2-4).

У лютому 2018 року ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», в особі Кам`янського центру обслуговування клієнтів подало до суду зустрічний позов до ОСОБА_1 про стягнення вартості недорахованої електроенергії, що виникла внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ для населення (а.с. 32-34)

В обгрунтування своїх вимог ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», в особі Кам`янського центру обслуговування клієнтів посилається на те, що 10.05.2017 року працівниками Кам`янського РЕМ було виявлено порушення «Правил користування електричною енергією для населення» затверджених постановою КМУ від 26.07.1999р. №1357, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме - 10.05.2017 р. комісія Кам`янського РЕМ склала Протокол №231/Н126938, в якому, відповідно до п.3.1.5. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики (далі НКРЕ) від 04.05.2006р. №562, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 р. за №782/12656 (далі за текстом Методика) проведено нарахування за формулою ф2.7 Методики з 03.09.2014р. по 04.05.2017р. (за останні три роки) недорахованої електроенергії вартістю 30 692 грн. 49 коп.

Просило суд стягнути з відповідача суму вартості недорахованої електроенергії в розмірі 30 692 грн. 49 коп.

Ухвалою Заводського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 29 травня 2019 року зустрічний позов ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», в особі Кам`янського центру обслуговування клієнтів до ОСОБА_1 про стягнення вартості недорахованої електроенергії, що виникла внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ для населення прийнято та об`єднано в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_1 до Кам`янської районної електромережі ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» про перерахунок збитків завданих енергопостачальнику (а.с. 102а-102в).

Ухвалою Заводського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 12 березня 2020 року позов ОСОБА_1 до Кам`янської районної електромережі ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» про перерахунок збитків завданих енергопостачальнику залишено без розгляду (а.с. 150-152).

Рішенням Заводського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 08 вересня 2020 року позовні вимоги АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» суму вартості недорахованої електроенергії, що виникла внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ для населення в розмірі - 2026 (дві тисячі двадцять шість) гривень 08 копійок.

В іншій частині позовних вимог відмовлено(а.с. 179-180, 184-188).

АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з вказаним рішенням суду не погодилось та подало апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права /а.с. 192-194/.

ОСОБА_1 не скористався своїм правом передбаченим ст. 360 ЦПК щодо подання відзиву на апеляційну скаргу АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі»

Частиною 3 статті 3 ЦПК України встановлено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Суд апеляційної інстанції розглядає апеляційну скаргу Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» на рішення Заводського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 08 вересня 2020 року в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними в ній матеріалами на підставі пункту 1 частини 4 статті 274 ЦПК України.

Перевіривши законність та обгрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.

Згідно з положенням частини 2 статті 374 ЦПК України підставами апеляційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог частини 1 статті 367 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку суд переглядає справу за наявними і ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з доведеності та обгрунтованості.

Колегія суддів не в повній мірі погоджується з висновками суду виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до Акту Н №126938 від 04.05.2017 року про порушення Правил користування електричною енергією для населення, під час планової перевірки стану електричних приладів обліку та електроустановок на об`єкті відповідача за адресою: АДРЕСА_1 працівниками позивача було виявлено самовільне підключення до мережі ПАТ «ДТЕК «Дніпробленерго» та використання недооблікової електричної енергії, що є порушенням п.48 ПКЕЕн, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357, а також ст.27 Закону України «Про електроенергетику».

Відповідно до копії акту, що міститься в матеріалах справи Акт 126938 від 10.05.2017 року складено, ел. монтером ОСОБА_2 (посв. 682), ОСОБА_3 (посв. 452) за участю ОСОБА_1

Акт підписано представниками постачальника електроенергії: ел. монтером Лукіним Віталієм Юрійовичем (посв. 682), ОСОБА_3 (посв. 452) та Споживач ОСОБА_1 особисто підписав акт (а.с.39).

Як вбачається з Протоколу № 231 від 10.05.2017 року засідання комісії Дніпродзержинського РЕМ по розгляду актів про порушення споживачем ПКЕЕн, в присутності Споживача Зайченко Володимира Петровича, розглянувши Акт Н № 126938 від 04.05.2017 року, вказана комісія встановила, що вищевказаний Акт Н № 126938 від 04.05.2017 року, яким встановлено порушення відповідачем ПКЕЕн, а саме підключення до мережі АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» та використання недооблікової електричної енергії - складено правомірно, та відповідно до Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем ПКЕЕн, проведено розрахунок недорахованої електроенергії, яка складає 29317 кВТ/г та відповідає сумі 30692,49 грн. (а.с. 37).

Згідно із статтею 1 Закону України «Про електроенергетику» (далі Закон) споживачами електроенергії є суб`єкти господарської діяльності та фізичні особи, які використовують енергію для власних потреб на підставі договорів про її продаж та купівлю.

Відповідно до статті 26 Закону споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Споживач забезпечує в установленому законом порядку безперешкодний доступ відповідальних представників енергопостачальника, підприємства, яке здійснює передачу енергії, до власних енергетичних установок для здійснення контролю за рівнем споживання енергії, відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого порядку, а також уповноважених осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, для здійснення державного енергетичного нагляду (контролю) за дотриманням вимог нормативно-правових актів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії в порядку, визначеному Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до статті 27 Закону правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Правопорушеннями в електроенергетиці є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією.

Розмір відшкодування збитків обчислюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 (далі Методика № 562).

Затверджені Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня1999 року № 1357 ПКЕЕН також регулюють відносини між громадянами та енергопостачальниками, обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.

Відповідно до пункту 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

Згідно з пунктом 3 Методики № 562 визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕ процедури в разі виявлення зазначених у ній порушень.

Пунктом 3.1 Методики № 562 передбачено, що підставою для застосування її положень є виявлення таких порушень ПКЕЕН: 1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕ, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів; 3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів); 4) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку; 5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку; 6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника; 7) використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.

Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії згідно з пунктом 3.3 Методики № 562 здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії; та за кількістю днів (розрахунковий період).

Залежно від характеру виявленого порушення ПКЕЕН (підпункти 1-7 пункту 3.1 Методики № 562) добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулами, які визначені пунктами 2.7, 3.4 та 3.6 цієї Методики. Кількість днів, яка береться для розрахунку обсягу самовільно спожитої електричної енергії, може становити шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, дванадцять місяців та три роки (пункт 3.3 Методики № 562).

Згідно з підпунктом «а» пункту 3.3 Методики № 562 у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок, враховується з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Згідно з пунктом 2 ПКЕЕН технічна перевірка - виконання комплексу робіт із метою визначення відповідності стану засобу обліку та/або таврування, параметрів часових зон чи роботи керуючої програми; відповідності стану електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки обліку цим Правилам та іншим нормативно-правовим актам; виявлення самовільного підключення, використання «штучного нуля», порушення роботи засобу обліку електричної енергії.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду про те, що оскільки було встановлено, що під час планової перевірки стану електричних приладів обліку та електроустановок на об`єкті відповідача за адресою: АДРЕСА_1 самовільне підключення до мережі позивача та використання необлікованої електричної енергії, що є порушенням п. 48 ПКЕЕн, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357, а також ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» дійшов вірних висновків про наявність підстав для стягнення суми вартості недорахованої електроенергії, що виникла внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ для населення, однак, колегія суддів не погоджується з розміром який стягнув суд враховуючи наступне.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України).

Згідно із частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).

Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

У частині першій статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Судом першої інстанції було встановлено, що остання технічна перевірка електричної мережі споживача ОСОБА_1 при користуванні електричною енергією за адресою АДРЕСА_1 із застосуванням технічних засобів виміру, здійснювалась співробітниками ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» біля 22.03.2017р.

Однак, з цими висновками суду погодитись не можна, оскільки в матеріалах справи відсутні будь-які належні та допустимі докази на підтвердження цього. Витяг з інтернет-магазину комунальних послуг (а.с. 164) не є належним доказом, оскільки не підтверджує вказані обставини так як в ньому зазначені лише дати надання споживачем показів лічильника та яким саме способом вказані покази лічильника передавались, а не дати перевірок. Крім того, на спростування вказаного висновку суду в матеріалах справи міститься довідка заступника начальника Кам`янського РЕМ від 08.09.2020 року (а.с. 176) з якої спростовується факт проведення перевірки 22.03.2020 року та підтверджується факт того, що остання перевірка була проведена 03.09.2014 року. Будь-яких доказів на спростування вказаної довідки споживачем надано не було.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що визначення періоду та обчислення та нарахування збитків енергопостачальнику повинно були здійснені судом помилкового, а розрахунок розміру відшкодування збитків по Акту Н № 126938 від 04.05.2017 року здійснений позивачем у відповідності до Методики № 562 у зв`язку з чим позовні вимоги позивача про стягнення суми збитків у розмірі 30 692,49 грн. є доведеними та обгрунтованими та такими, що здійснені у відповідності до норм чинного законодавства, а тому рішення суду підлягає зміні шляхом збільшення розміру суми збитків які підлягають стягненню з 2 026,08 грн. до 30 692,49 грн.

Враховуючи наведене колегія суддів вважає за необхідне, з підстав визначених ст. 376 ЦПК України апеляційну скаргу задовольнити частково, а рішення суду змінити.

керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381-383 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» задовольнити частково.

Рішення Заводського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 08 вересня 2020 року - змінити, збільшивши розмір суми вартості недорахованої електроенергії, що виникла внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ для населення яка підлягає стягненню з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» з 2 026,08 грн. до 30 692,49 грн.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду у випадках, передбачених п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України, протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий: Т.Р. Куценко

Судді: Е.Л. Демченко

М.О. Макаров