КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2021 року місто Київ.

Справа 752/11446/17

Апеляційне провадження № 22-ц/824/9974/2021

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Желепи О.В.

суддів Кравець В.А., Мазурик О.Ф.

при секретарі Міщенко Н.М.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 24 березня 2021 року (у складі судді Хоменко В.С., інформація щодо дати складання повного тексту судового рішення відсутня ) про залишення позову без розгляду

у справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «АВТО ПРОСТО» про скасування договорів,-

ВСТАНОВИВ:

У червні 2017 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом , в якому просив суд скасувати договір поруки від 16.11.2012 року у зв`язку із виконанням зобов`язання; скасувати договір застави від 09 березня 2011 року у зв`язку із виконанням зобов`язання.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 24 березня 2021 року позов ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «АВТО ПРОСТО» про скасування договорів - залишено без розгляду.

Скасовано заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 07.06.2017 року. Суд ухвалив скасувати заборону відчуження легкового автомобіля марки ЗАЗ TF6950, реєстраційний номер НОМЕР_1 , 2011 року випуску, чорного кольору, зареєстрованого на ОСОБА_2 .

Не погоджуючись з такою ухвалою, ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , згідно відмітки суду, 31.05.2021 року звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та постановити нову, якою справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В скарзі зазначає, що суд дійшов помилкового та передчасного висновку про можливість залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача у підготовче засідання, тоді як аналіз змісту ст. 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду можливе, якщо позивач повторно не з`явився в судове засідання, що передбачено висновками Верховного Суду.

Крім того, вказує на те, що Постанову ВС від 22.05.2019 року в справі № 310/12817/13 на яку посилався суд не можна враховувати, оскільки правова позиція побудована в ній на основі Закону (старої редакції, чинній на момент розгляду справи судом першої інстанції).

Відзив на апеляційну скаргу у письмовій формі на адресу суду апеляційної інстанції не надходив. Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Представник ОСОБА_2 - адвокат Рябчук О.С. в судовому засіданні підтримав апеляційну скаргу та просив суд її задовольнити.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлялись належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги доходить висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення, враховуючи наступне.

Суд першої інстанції, залишаючи позовну заяву без розгляду, виходив з того, що позивач повторно не з`явився в підготовче судове засідання, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце проведення підготовчого судового засідання.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції, так як він не відповідає вимогам процесуального Закону.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва Шкірай М.І. від 07.06.2017 року у справі відкрито провадження та призначено підготовче засідання (а.с. 36 т.1).

Також, ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва Шкірай М.І. від 07.06.2017 року заяву представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено та вжито заходи забезпечення . шляхом накладення заборони відчуження легкового автомобіля марки ЗАЗ TF6950, реєстраційний номер НОМЕР_1 , 2011 року випуску, чорного кольору, зареєстрованого на ОСОБА_2 .

Розпорядженням керівника апарату суду від 27.05.2020 року № 388 призначений повторний автоматизований розподіл справи у зв`язку із звільненням з посади судді Шкірай М.І. , відповідно до п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва Хоменко В.С. від 29.05.2020 року справа прийнята до провадження та призначена до розгляду в порядку за правилами загального позовного провадження із призначенням підготовчого засідання з повідомленням учасників справи на 28 жовтня 2020 року о 12:00 год.

Позивач, будучи належним чином повідомлений про дату та час розгляду справи (а.с. 16 т. 2), в підготовче засідання 28.10.2020 не з`явився, причини неявки суду не повідомив.

Підготовче засідання було відкладено на 24.03.2021 року на 14:00 год., про що позивач був завчасно повідомлений повісткою (а.с. 21 т. 2).

Однак, у підготовче засідання призначене на 24.03.2021 року належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився, на адресу суду представник позивача - ОСОБА_1 направив клопотання про відкладення розгляду справи посилаючись на неможливість його участі у судовому засіданні, у зв`язку з погіршенням епідеміологічної ситуації в країні та через поширення гострої респіраторної хвороби COVID - 19.

Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Таким чином, підготовче судове провадження - це стадiя судового прoцесу, в якoму рoзглядається предмет спoру, позoвні вимoги, заперечення на позoвні вимoги, склад учасників судовoго процесу, вирішення відводів, xарактер спірних правовідносин та інших дій, які будуть слугувати для правильного і безперешкoдного розгляду справи пo суті, іншими словами, це - важлива складова судочинства, що спрямована на створення умов для правильного, безперешкодного та своєчасного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче засідання є формою підготовчого провадження, яка полягає у вчиненні судом та учасниками судового процесу відповідних процесуальних дій.

Підготовче засідання проводиться судом із повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).

Частиною другою статті 198 ЦПК України передбачено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у підготовчому засіданні.

За змістом частин першої-другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Виходячи зі змісту вказаних процесуальних норм, підготовче провадження має бути проведено протягом встановлених строків, а неявка належним чином повідомленого про дату та час підготовчого засідання позивача за загальним правилом не перешкоджає проведенню підготовчого засідання.

Відповідно до частини першої статті 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

За змістом пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Суд апеляційної інстанції наголошує на тому, що при застосуванні тієї чи іншої норми процесуального права, суд повинен виходити із комплексного та ґрунтовного аналізу норм права загалом.

Цивільним процесуальним законом чітко розмежовано підготовче провадження із проведенням підготовчого засідання, його особливості, строки проведення (Глава 3 Розділу III «Позовне провадження») та розгляд справи по суті із проведенням судового засідання (Глава 3 вказаного розділу).

Стаття 223 ЦПК України, яка, зокрема, передбачає, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору, стосується розгляду справи по суті, у зв`язку з чим регулятивний вплив цієї статті не поширюється на випадок неявки позивача у підготовче засідання.

У постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2019 року у справі № 759/15271/17 (провадження № 61-14373св19) зроблено правовий висновок стосовно застосування положень пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України та зазначено, що аналіз змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання.

Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Верховного Суду від 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/19 (провадження № 61-21428св19), від 18 січня 2021 року у справі № 760/22245/18 (провадження № 61-15715св19), від 20 січня 2021 року у справі № 569/5089/17 (провадження № 61-19799св19), від 10 лютого 2021 року у справі № 598/2250/19 (провадження № 61-19688св20).

З урахуванням зазначених норм права та з урахуванням вищевикладених висновків Верховного Суду, суд апеляційної інстанції доходить висновку, що у даній справі закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті не відбулося, тобто розгляд справи перебував на стадії підготовчого процесу, а тому суд першої інстанції дійшов необґрунтованого та передчасного висновку про наявність підстав для застосування пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України у спірних правовідносинах.

Оскільки ухвала про залишення без розгляду постановлена судом в підготовчому засіданні, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, який регламентує залишення заяви без розгляду з підстав повторної неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання, судом застосований помилково. Крім того, суд повинен був врахувати клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи, призначеного на 14 год. 00 хв 24 березня 2021 року, у зв`язку з погіршенням епідеміологічної ситуації в країні та через поширення гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявним в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно зі ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

У відповідності до вимог ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи наведене та доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку, що оскаржувана ухвала суду постановлена з порушенням норм процесуального законодавства, які призвели до постановлення помилкової ухвали. яка перешкоджає подальшому провадженню, а тому апеляційну скаргу слід задовольнити, а оскаржувану ухвалу скасувати, направивши справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 268, 367, 369, 374, 379, 381-384, 389 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 24 березня 2021 року про залишення позову без розгляду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, є остаточною та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Повний текст постанови складено 14 липня 2021 року.

Головуючий О.В. Желепа

Судді В.А. Кравець

О.Ф. Мазурик