Справа № 210/7178/20
Провадження № 2/177/678/21
У Х В А Л А

07.07.2021 м. Кривий Ріг

Суддя Криворізького районного суду Дніпропетровської області Суботіна С. А. розглянувши заяву ОСОБА_1 про зменшення судового збору, у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Житлово-будівельного кооперативу «Восток-24» (місцезнаходження: 50065, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Соборності, буд. 49а, ), про визнання відсутності права засвідчувати та видавати довіреності,-

В С Т А Н О В И В :

До Криворізького районного суду Дніпропетровської області 27.04.2021, на підставі розпорядження голови Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 15.04.2021 № 36, після задоволення заяв про самовідвід суддів цього ж суду, надійшла вказана цивільна справа.

Відповідно до змісту позовної заяви, ОСОБА_1 , як власник квартири АДРЕСА_2 , звертаючись до ЖБК «Восток-24», просить визнати відсутність права у голови правління ЖБК «Восток-24» та його заступника засвідчувати і видавати довіреності в інтересах цього кооперативу, оскільки це не передбачено Статутом. При цьому вказав, що він разом з іншими співвласниками має право створити ОСББ, однак йому на заваді стоять дії голів ЖБК «Восток-24» у вигляді видачі довіреностей від імені кооперативу, чим завдається шкода позивачу у реалізації його прав.

Ухвалою Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 16.02.2021 позивачу відмовлено у відкритті провадження в справі за вказаним позовом, у зв`язку з непідвідомчістю справи даному суду.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 08.06.2021 ухвалу Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 16.02.2021 скасовано, а матеріали справи направлено до суду першої інстанції для вирішення питання відповідно до вимог ЦПК України.

Ухвалою Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 23.06.2021 позовну заяву залишено без руху через її невідповідність вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України. Зокрема, всупереч п. 5 ч. 3 ст. 175, ч. 2 ст. 84 ЦПК України позивач не зазначив обставини, які може підтвердити справа № 210/1996/16-ц, яку, у порядку ст. 84 ЦПК останній просить витребувати як доказ, не вказує звідки необхідно витребувати справу та підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа, не повідомляє про вжиті заходи для отримання цього доказу самостійно, не надає докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Також, усупереч п. 6, 7, 8, 9 ст. 175 ЦПК України, позивач не зазначив: відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору ; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; не вказує перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Окрім того, позивачу було відмовлено у задоволенні його клопотання про звільнення від сплати судового збору та вказано про необхідність сплати суми судового збору у розмірі 840,80 грн (станом на день звернення до суду 2020 рік) та надання оригіналу квитанції про сплату.

До суду 06.07.2021 надійшла заява ОСОБА_1 про усунення недоліків, а також заява про відвід судді Суботіної С.А.

Ухвалою Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 06.07.2021 у задоволенні заява позивача ОСОБА_1 про відвід судді Криворізького районного суду Дніпропетровської області Суботіної С.А. відмовлено.

Окрім того, на усунення недоліків, зазначених в ухвалі про залишення позовної заяви без руху від 23.06.2021, позивачем ОСОБА_1 подано уточнену позовну заяву.

Ознайомившись з поданими позивачем на усунення недоліків матеріалами, зокрема, із заявою про усунення недоліків від 06.07.2021, у якій позивач ОСОБА_1 просить зменшити йому суму судового збору до 45,04 грн, оскільки розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік, доходжу до наступного висновку.

Положеннями ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. При цьому, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване ст. 8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

Згідно зі ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд своєю ухвалою може зменшити розмір судового збору, пов`язаного з розглядом справи, або звільнити від його сплати.

Верховний Суд у Постанові від 30.03.2021 у справі № 338/158/19 (провадження № 61-11548св20) зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Згідно з ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», умовами для зменшення розміру судового збору є: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

На підтвердження свого майнового стану позивач подав лише відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 22.10.2020, згідно з якими, сума доходу ОСОБА_1 у 2019 році склала 696,87 грн та у 2020 році, - 900,86 грн.

Однак, суд вкотре зауважує, що вказана довідка сама по собі не свідчить про відсутність інших доходів у позивача , а також не відображає його майновий стан та неможливість сплати судового збору.

Статтями 80, 81 ЦПК України визначено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 надано роз`яснення, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Європейський суд з прав людини вказав, що оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26.07.2005, «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26.07.2005).

У той же час, позивач є особою працездатного віку, даних, що за станом здоров`я він не може працювати немає, на час звернення до суду з позовною заявою не надав належних та достатніх доказів того, що його майновий стан не дозволяє сплатити судовий збір у розмірі, що визначено в п. 2 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (за вимогу немайнового характеру станом на 2020 у розмірі 840,80 грн)

Будь-яких інших доказів на підтвердження незадовільного майнового стану, а саме розміру реального доходу, прибутку, рухомого/нерухомого майна, довідок з Пенсійного фонду України, тощо, які б могли слугувати підставою для зменшення /звільнення від сплати судового збору, позивачем не надано.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, а тому суд не може надавати привілеї тим чи іншим особам зі сплати судового збору. Надання такого привілею порушить принцип рівності сторін, з огляду на що, вважаю, що клопотання позивача про зменшення суми судового збору, є передчасним, у зв`язку з чим, до задоволення не підлягає.

Відповідно до статті 185 ЦПК України заява, подана без додержання вимог, зазначених у ст.ст. 175 і 177 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачеві.

За таких обставин, вважаю за необхідне залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху, надати останньому строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви, а саме: подати докази загальної суми отриманих ОСОБА_1 виплат (доходів) за 2020 рік за даними Управління соціального захисту населення, Державного центру зайнятості, Пенсійного фонду України, тощо, що б надавало об`єктивну можливість оцінити фінансовий стан позивача для подальшого вирішення питання про зменшення / звільнення від сплати судового збору або ж, сплати судовий збір та надати оригінал квитанції про сплату судового збору у розмірі 840,80 грн (станом на день звернення до суду 2020 рік), який необхідно сплатити за наступними реквізитами рахунку: Отримувач коштів: ГУК у Дн-кій обл/м.Кр.Ріг/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0004577; Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Окрім того, інформація про платіжні реквізити щодо сплати судового збору відображена, зокрема, на офіційному веб-порталі Судової влади України на сторінці Криворізького районного суду Дніпропетровської області за посиланням: https://kv.dp.court.gov.ua/sud0420/gromadyanam/sudzbir/

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Восток-24» про визнання відсутності права засвідчувати та видавати довіреності, залишити без руху та надати позивачеві 10-денний строк для усунення недоліків та приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України, який обчислювати з дня отримання копії ухвали.

Копію ухвали направити позивачеві за адресою, вказаною в позовній заяві для виконання у встановлений судом строк.

У разі невиконання ухвали суду позовна заява вважається неподаною та повертається позивачеві разом з доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя: