Справа № 352/1331/20
Провадження № 2/344/1116/21
У Х В А Л А

20 липня 2021 року м.Івано-Франківськ

Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області в складі:

головуючого судді: Тринчука В.В.,

при секретарі с/з: Гудяк Х.М.

за участі представника позивача.: Ткачишин С.М.,

представника відповідача: Шиманської Н.С.,

розглянувши в підготовчому засіданні заяву про збільшення позовних вимог з додатками у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, що є спільною сумісною власністю,-

В С Т А Н О В И В:

Івано-Франківським міським судом Івано-Франківської області проводиться підготовче судове засідання в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна що, що є спільною сумісною власністю.

Позивач направив на адресу суду заяву про збільшення позовних вимог у додатках до якої долучив клопотання про залучення до участі у справі третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору. В обґрунтування вказаної заяви посилається на те, що на час подачі нею позовної заяви їй не було відомо про існування нерухомого майна, яке буде створено у майбутньому, а зазначена інформація їй стала відома під час проведення підготовчого судового засідання у даній справі. Таким чином просить суд визнати недійсною угоду про відступлення права вимоги майнових прав № У-КГ-10-6-256 від 12 вересня 2019 року укладену між ПП «Пасічна-Буд»() та ОСОБА_3 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) та угоду про відступлення права вимоги майнових прав № У-КГ-10-6-256 від 12 вересня 2019 року, укладену між ФОП ОСОБА_4 (ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) та ОСОБА_3 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ). Також у поданій заяві позивач просить визнати за нею право вимоги майнових прав за договором купівлі-продажу нерухомого майна (квартири), яке буде створено у майбутньому № КГ-10-6-256 від 15 січня 2019 року, укладеним між ПП «Пасічна-Буд» () та ОСОБА_2 (ідентифікаційний код ( НОМЕР_3 ) вартістю 220 079 гривень та визнати за нею право вимоги майнових прав за договором виконання додаткових робіт № КГ-10-6-256 від 15 січня 2019 року, укладеним між ФОП ОСОБА_5 (ідентифікаційний номер ( НОМЕР_3 ) та ОСОБА_2 (ідентифікаційний код ( НОМЕР_3 ) вартістю 22079 гривень, а також визнати за нею право власності на земельну ділянку площею 0,0516 га для ведення садівництва на території Угорницької сільської ради. Щодо судових витрат, то просить понесені нею судові витрати покласти на відповідача по справі. Також у додатках даної заяви позивач міститься клопотання про залучення до участі у справі на стороні відповідача третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог до предмет спору, а саме ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_1 ), ПП « ОСОБА_6 » () та ФОБ ОСОБА_4 (ЄДРПОУ: НОМЕР_2 ). Обгрунтовує клопотання тим, що рішення прийняте за результатами розгляду даної цивільної справи може вплинути на їх права та обов`язки.

У судовому засіданні представник позивача підтримала подану позивачем заяву та долучене до неї клопотання, посилаючись на викладені у них обставини. Також вказала, що сторона позивача вправі змінювати предмет та підставу позову одночасно, оскільки таке не суперечить вимогам чинного ЦПК України, а тому просить дану заяву та долучене до неї клопотання задовольнити.

Представник відповідача щодо задоволення заяви заперечила, вказала, що у даній заяві позивач фактично пред`являє нові позовні вимоги до нового відповідача, оскільки вказана у заяві угода укладена у тому числі і з ОСОБА_3 , яка може бути тільки відповідачем, оскільки є стороною вказаної укладеної угоди. Представник відповідача вказала, що задоволення заяви позивача та долученого до неї клопотання є недоцільним у розгляді даної справи, а також порушить майнове право сторін згаданої вище угоди.

Суд, вивчивши подану позивачем заяву та клопотання що долучене до даної заяви, вислухавши думку представника відповідача, яка заперечила щодо задоволення даної заяви, вислухавши представника позивача та дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

У відповідності до ст. 182 ЦПК України, заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Концепція нової редакції ЦПК полягає, у першу чергу, у підготовці позивачем саме кінцевої редакції позовної заяви, яка подається до суду, і в такому випадку суд визначає порядок її розгляду. Дотримання таких вимог вимагається чинною редакцією ЦПК України.

Позивач звертаючись до суду з позовною заявою просила при поділі майна між відповідачем та нею врахувати інтерси дітей та виділити їй у власність земельну ділянку площею 0,0516 га для ведення садівництва на території Угорницької сільської ради, а у поданій заяві про збільшення позовних вимог просить визнати угоду про відступлення права вимоги майнових прав № У-КГ-10-6-256 від 12 вересня 2019 року укладеною між ПП «Пасічна Буд» та ОСОБА_3 , визнати недійсною угоду про відступлення права вимоги майнових прав № У-КГ-10-6-256 від 12 вересня 2019 року укладену між ФОП ОСОБА_4 , а також визнати за нею у порядку права вимоги майнових прав на нерухоме майно (квартиру), яке буде створено у майбутньому. Позовну вимогу визнати за нею право власності на земельну ділянку площею 0,0516 га для ведення садівництва на території Угорницької сільської ради просить залишити незмінною.

За правилами ст. 53 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

З аналізу вищезазначеної норми ЦПК України вбачається, що третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - це особа, яка бере участь у справі на стороні позивача або відповідача у разі, якщо рішення у справі може вплинути на її права, свободи, інтереси чи обов`язки. Інтерес третьої особи щодо задоволення позову (якщо вона бере участь на стороні позивача) або щодо відмови у задоволенні позову (якщо вона бере участь на стороні відповідача) збігається з інтересами відповідно позивача або відповідача.

Водночас предмет спору повинен перебувати за межами цих правовідносин, інакше така особа може мати самостійні вимоги на предмет спору. Для таких третіх осіб неможливий спір про право з протилежною стороною у зазначеному процесі. Якщо такий спір допускається, то ця особа повинна мати становище співвідповідача у справі, а не третьої особи.

Отже, не можна покладати на третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, будь-які матеріально-правові обов`язки, а також установлювати чи захищати їх права, тобто винести рішення або ухвалу суду про права чи обов`язки цих третіх осіб. А у даному випадку залучення третіх осіб матиме саме такі правові наслідки, тому що вказані особи є сторонами укладених договорів, які є предметом нових позовних вимог.

Оскільки залучення вказаних у клопотанні третіх сторін, які не заявляють самостійних вимог суперечить вимогам ЦПК України, не відповідає правовій природі такого інституту та обмежує зазначених осіб у праві користуватися усім комплексом процесуальної дієздатності та захистити свої власні інтереси, то таке клопотання задоволенню не підлягає, оскільки на думку суду, у справах про визнання недійсними угод про відступлення права вимоги майнових прав, сторони таких угод залучаються до участі у розгляді справи як відповідачі чи співвідповідачі.

Відповідно ч. 1 ст. 49 ЦПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами.

Згідно п. 2) ч. 2, ч. 3 цієї статті позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Згідно ст.175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Зміст позовних вимог: спосіб ( способи ) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб ( способи ) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визнати у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Таким чином позовом і є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Верховний Суд відзначив, що позивач може змінити, або підставу або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у рішенні від 13.03.2018 року в справі №916/1764/17.

Суд зазначає, що під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

У даному ж випадку позивач подав нові позовні вимоги до нових відповідачів, якими фактично є сторони оскаржуваних угод, з іншим предметом та підставами позову, що виключає їх одночасний розгляд з первісною позовною заявою. А тому суд приходить до висновку, у прийнятті заяви до розгляду слід відмовити та повернути її позивачу.

Одночасно суд роз`яснює позивачу його право звернутися до суду з відповідним позовом на загальних підставах в порядку, передбаченому нормами ЦПК України.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 49, 53, 175, 260-261, 353 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Відмовити у прийнятті та повернути позивачу його заяву про збільшення позовних вимог з додатками у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, що є спільною сумісною власністю.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Івано-Франківського апеляційного суду через Івано-Франківський міський суд.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 21липня 2021 року о 16 годині 45 хвилин.

Суддя В.В.Тринчук