ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/7437/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" липня 2021 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі судді Якусика О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про визначення місця проживання дитини та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, в якому просить:

- визначити місцем проживання ОСОБА_3 , що народилася в місті Києві ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання її батька - ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Дарницьку районну в місті Києві державну адміністрацію зареєструвати місце проживання малолітньої дитини - громадянина України ОСОБА_3 , що народилася в місті Києві ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 .

Вимоги до форми, змісту та додатків до позовної заяви передбачені статтями 175 - 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Так, відповідно до частини 3 статті 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (п. 5) .

Як свідчить зміст позову, він пред`явлений, зокрема, до Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації з вимогою зареєструвати місце проживання малолітньої дитини.

Згідно з ч. 1 ст. 15, ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права (відповідна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 19 лютого 2021 року у справі № 904/2979/20).

Разом з тим подана ОСОБА_1 позовна заява не містить викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги до Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації, нормативного обґрунтування заявлених вимог, посилання на порушення відповідачем-2 прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду із вказаними вимогами, а також посилання на норми закону, якими передбачений такий спосіб захисту прав (п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України).

Суд при цьому враховує, що позивачем заявлені вимоги про визначення місця проживання дитини, а за змістом п. 18 Правил реєстрації місця проживання, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 2 березня 2016 року № 207, для реєстрації місця проживання дитини не вимагається письмова згода другого з батьків, коли місце проживання дитини визначено відповідним рішенням суду.

Підсудність спору у цій справі обрана позивачем відповідно до правил ч. 15 ст. 28 ЦПК України саме за місцезнаходженням Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, обставини пред`явлення вимог до якої позивачем у позовній заяві не зазначені.

Відповідно до п. 4 ч. 2 статті 43 ЦПК України зловживанням процесуальними правами є необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою. Частина третя цієї статті передбачає, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені ЦПК України.

Беручи до уваги, що зареєстрованим місцем проживання відповідача-1, з якою у позивача існує спір щодо визначення місця проживання дитини, є с. Лемеші Козелецького району Чернігівської області, наведення у позовній заяві відповідних відомостей в обґрунтування позовних вимог до Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації має вирішальне значення для визначення територіальної підсудності цього спору.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір встановлюється у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908,00 грн.

Частиною 3 статті 6 цього Закону визначено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як зазначалось вище, позивачем заявлені дві вимоги немайнового характеру - визначення місця проживання дитини та зобов`язання зареєструвати місце проживання малолітньої дитини, а тому при поданні позову до суду позивач повинен був сплатити судовий збір у розмірі 1 816,00 грн. Разом з тим позивачем не було додано документу, що підтверджує сплату судового збору у вказаній сумі.

При цьому суд вважає необґрунтованим посилання позивача на пред`явлення ним позову на захист прав малолітніх чи неповнолітніх осіб, судовий збір з яких не сплачується відповідно до п. 14 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», оскільки позивач при пред`явленні вказаного позову діє у власних інтересах.

Відповідно до частин 1, 2 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищевикладене, позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху для усунення недоліків, а саме:

- викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, та зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, в частині вимог до Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації;

- надання документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі1816,00 грн.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до частини 3 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 43, 175-177, 185, 260, 294, 318 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про визначення місця проживання дитини та зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

2. Встановити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви, вказаних у цій ухвалі, протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Якусик