Справа № 939/1225/21
19 липня 2021 рокуБородянський районний суд
Київської області в складі: головуючої - судді Герасименко М.М.
за участю секретаря - Рассказової М.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Бородянка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_4 , третя особа - орган опіки та піклування виконавчого комітету Бородянської селищної ради Київської області, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,
У травні 2021 року позивач звернулася до суду з вказаним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 . У вказаній квартирі зареєстровані, але останні десять років не проживають ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та неповнолітня ОСОБА_4 . Відповідачі, які проживають без реєстрації по АДРЕСА_2 , добровільно знятися з реєстрації відмовилися. Тому просила, визнати ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та неповнолітню ОСОБА_4 такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1 .
У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позов підтримала та викладене підтвердила.
Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_4 , в судове засідання не з`явилися, про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, відзив на позов не надали.
Третя особа - орган опіки та піклування виконавчого комітету Бородянської селищної ради Київської області, свого представника в судове засідання не направила, відповідно до листа просила розглянути справу без його участі.
На підставі наявних у справі доказів, суд ухвалює рішення про заочний розгляд справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Вислухавши пояснення позивача, дослідивши письмові докази по справі, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом є власником квартири АДРЕСА_1 (на даний час Бучанського) району Київської області (а.с. 9-10).
Як зазначила ОСОБА_1 у судовому засіданні та, що підтверджується матеріалами справи (а.с. 11-15), у вказаній квартирі зареєстровані: дочка її (позивача) чоловіка - ОСОБА_3 та діти відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , однак вони не проживають у вказаній квартирі, а проживають без реєстрації по АДРЕСА_2 .
Згідно положень ст. 317, 383, 391 ЦК України, ст. 150 ЖК України власник майна має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження майном, використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб.
Відповідно до ст. 9, 156 ЖК України, ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом. Житлові права охороняються законом, за винятком випадків, коли вони здійснюються в суперечності з призначенням цих прав чи з порушенням прав інших громадян або прав державних і громадських організацій. Члени сім`ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. До членів сім`ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в частині другій статті 64 цього Кодексу. Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням. У разі відсутності угоди між власником будинку (квартири) і колишнім членом його сім`ї про безоплатне користування жилим приміщенням до цих відносин застосовуються правила, встановлені статтею 162 цього Кодексу.
Верховний Суд України в Постанові від 16 листопада 2016 року у справі № 6-709 цс 16 зазначив, що положення статей 383, 391 ЦК України передбачають право вимоги власника про захист порушеного права власності на жиле приміщення, будинку, квартиру тощо, від будь яких осіб, у тому числі осіб, які не є і не були членами його сім`ї, а положення статті 405 ЦК України, статей 150, 156 ЖК України регулюють взаємовідносини власника жилого приміщення та членів та членів його сім`ї, у тому числі у випадку втрати права власності власником, припинення з ним сімейних відносин або відсутності члена сім`ї власника без поважних причин понад один рік.
Відповідно до ст. 405 ЦК України, члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Враховуючи викладене, оскільки, як встановлено зібраними по справі доказами, відповідачі більше року не проживають у квартирі АДРЕСА_1 , власником якої є ОСОБА_1 , у добровільному порядку з реєстрації не знімаються, то суд вважає за необхідне, задовольняючи позов, визнати їх (відповідачів) такими, що втратили право користування вказаною вище квартирою .
Керуючись ст.ст. 9, 150, 156 ЖК України, ст. 317, 383, 391, 405 ЦК України, ст. 10-13, 259, 263-265, 268, 280-283 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_4 , третя особа - орган опіки та піклування виконавчого комітету Бородянської селищної ради Київської області, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду через Бородянський районний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повне рішення суду складено 20 липня 2021 року.
СуддяМ.Герасименко