Провадження №2/523/4211/21
У Х В А Л А

"12" липня 2021 р. м. Одеса

Суддя Суворовського районного суду м. Одеси Мурманова І.М., розглянувши матеріали позовної заяви та додані до неї документи ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (паспорт серія НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) про скасування заходів забезпечення позову, виділення у приватну власність Ѕ частки нежитлової будівлі, виділення спадкового майна Ѕ частки нежитлової будівлі,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Суворовського районного суду м. Одеси з позовом до ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову вжитих ухвалами Суворовського районного суду м. Одеси у справах № 523/16173/17 та 523/16862/17, виділення у приватну власність Ѕ частки нежитлової будівлі площею: 910, 00 кв.м., вартістю 5622283, 00 грн., що знаходиться на земельній ділянці, кадастровий номер: :31:009:0038 площею 0,04975 га, за адресою: АДРЕСА_3 , згідно висновку ТОВ «Геоінформ+» під №1б, виділити спадкове майно Ѕ частки нежитлової будівлі площею: 910, 00 кв.м., вартістю 5622283, 00 грн., що знаходиться на земельній ділянці, кадастровий номер: :31:009:0038 площею 0,04975 га, за адресою: АДРЕСА_3 , згідно висновку ТОВ «Геоінформ+» під №2б.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що йому та його дружині ОСОБА_3 , на підставі договору купівлі-продажу від 09.11.2007 року на праві власності належить 1/5 частки нежитлової будівлі, придбана нерухомість розташована на земельній ділянці площею0,0995 га, що підтверджується договором купівлі-продажу. Позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його дружина ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилась спадщина. ОСОБА_2 виявила бажання подати заяву про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті її матері, яка умисно відмовляється розділити частину спадкового майна в рівних долях. Позивач також зазначає, що на спадкове майно накладено обтяження ухвалами суду, у справах №523/16173/17 та 523/16862/17. Позивач зазначає, що не бажає втратити свою нерухомість у зв`язку цим, змушений звернутись до суду з даним позовом.

Ухвалою судді Суворовського районного суду м. Одеси Сувертак І.В. задоволено самовідвід заявлений суддею Сувертак І.В. у справі № 523/11361/21.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, суддю визначено автоматизованою системою документообігу суду, відповідно до ст.ст. 14, 33 ЦПК України.

Вивчивши матеріали позову, вважаю, що провадження у справі, в частині вимог про скасування арештів, не підлягає відкриттю, а в частині вимог про виділення у приватну власність 1/2 частини нежитлової будівлі та виділення спадкового майна 1/2 частини нежитлової будівлі - підлягає залишенню без руху, з огляду на таке.

За вимогами ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст.13 ЦПК України).

У позові позивач посилається на неможливість розпорядження спадковим майном з підстав наявності арештів накладених на нього.

Згідно з нормами ч.1,2,9,10 ст.158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Отже, із вказаних норм вбачається, що питання про скасування арешту накладеного судом в іншій справі вирішується тим судом, який забезпечував позов за клопотанням учасника справи.

Як встановлено із доданих документів, у справі №523/16862/17, що знаходилася в провадженні Суворовського районного суду м. Одеси, сторони у справі: позивач - Одеська міська рада, відповідачі: ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , предмет позову - витребування майна із чужого володіння. За вказаною справою 28.05.2019 р. ухвалено рішення, позивачем подано апеляційну скаргу, на даний час справа знаходиться в Одеському апеляційному суді, провадження зупинено.

Під час перебування справи у провадженні Суворовського районного суду м. Одеси, ухвалою суду від 29.01.2018 року було накладено арешт на заборону відчуження на низку земельних ділянок за кадастровими номерами: :31:009:0040; :31:009:0033; :31:009:0041; :31:009:0037; :31:009:0038; :31:009:0034; та :31:009:0036.

Згідно ухвали Суворовського районного суду м. Одеси від 01.02.2018 року (справа № 523/16173/17) про витребування майна з незаконного володіння, забезпечено позов шляхом накладення арешту на нерухоме майно та заборони суб`єктам державної реєстрації та державним реєстратором вчиняти будь-які дії, пов`язані з держаною реєстрацією на земельні ділянки, за наступними кадастровими номерами: :31:009:0046; :31:009:0047; :31:009:0048; :31:009:0049.

Також, суддя вважає за доцільне зауважити, що цивільна справа за № 523/16173/17 об`єднана в одне провадження зі справою 523/16862/17, справі присвоєно єдиний унікальний номер 523/16862/17.

Враховуючи норми ст.158 ЦПК України, а також те, що позивач у даній справі є учасником у вказаних справах, тому клопотання про скасування заходів забезпечення позову вирішуються саме в межах справ №№523/16173/17, 523/16862/17.

Оскільки нормами ЦПК в такому випадку не передбачено звернення сторони з окремим позовом про скасування заходів забезпечення позову, тому підстав для відкриття провадження в частині позовних вимог про скасування заходів забезпечення позову немає.

Згідно пункту 1 частини першої статті 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Щодо вимог про виділення у приватну власність Ѕ частки нежитлової будівлі, та виділення спадкового майна Ѕ частки нежитлової будівлі необхідно зазначити наступне.

Серед вимог, які ставляться до позовної заяви за нормами пунктів 4,8 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити:

- зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

- перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Як вбачається із змісту вимог, позивач просить виділити у приватну власність 1/2 частини нежитлової будівлі, та виділити спадкове майно 1/2 частини нежитлової будівлі. Однак такі вимоги не є зрозумілими, виходячи із обґрунтувань та підстав їх пред`явлення.

Необхідно звернути увагу на те, що позивачем не обґрунтовано вимогу про виділення у приватну власність 1/2 частки нежитлової будівлі кафе, оскільки відсутнє посилання на підстави заявлених вимог. Крім того, позивачем чітко не зазначено обраний ним спосіб захисту права. Так, заявлено вимоги про «виділення у приватну власність 1/2 частки нежитлової будівлі» та «виділення спадкового майна 1/2 частки нежитлової будівлі».

Крім іншого, у позові позивач зазначає, що відповідач є спадкоємцем до майна померлої ОСОБА_3 , та відмовляється у добровільному порядку вирішення питання щодо поділу спадкового майна, однак, матеріали позовної заяви не містять доказів на таке посилання, позивачем не надано витягу зі спадкового реєстру або копії спадкової справи на підтвердження кола спадкоємців щодо майна померлої тощо.

За положеннями ч.5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Отже, в разі уточнення обґрунтувань позову по виниклим правовідносинам та уточнення вимог, необхідно роз`яснити позивачу про необхідність надання усіх наявних доказів, які будуть підтверджувати такі обставини.

Окремо, суддя вважає, за необхідне звернути увагу позивача на докази подані до суду, а саме: позивачем в додатках вказано, що до позову додано копію витягу з Державного реєстру, однак наявна лише одна сторінка на одному аркуші під № 9, тоді, як повний витяг складається з 19 сторінок, а надана копія не містить всієї інформації про витяг, зокрема власника іншої Ѕ частки спірної нежитлової будівлі, що знаходить на земельній ділянці кадастровий номер: :31:009:0038.

Також доданий витяг з Єдиного демографічного реєстру щодо реєстрації місця проживання не відповідає вимогам копії документу: текст розмитий, не розбірливий, не дає можливості прочитати його зміст.

Таким чином, зазначені недоліки не дають суду можливості вирішити питання щодо відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, з урахуванням зазначеного, позивачу необхідно надати позовну заяву з чітким зазначенням підстав вимоги про виділення у приватну власність 1/2 частки нежитлової будівлі, уточнити обраний ним спосіб захисту права щодо заявлених вимог про «виділення у приватну власність 1/2 частки нежитлової будівлі», «виділення спадкового майна 1/2 частки нежитлової будівлі», та надати копії відповідних документів, належним чином оформлених.

Виходячи з вищезазначеного, вважаю, що дана позовна заява подана з порушення вимог ст.175,177 ЦПК України, у з в`язку з чим підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

В частині позовних вимог про скасування арешту, відмовити відповідно до пункту 1 частини першої статті 186 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 158, 175, 177, 185, 186, 260, 261, 353 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у відкритті провадження в частині вимог до ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення у приватну власність Ѕ частки нежитлової будівлі площею: 910, 00 кв.м., вартістю 5622283, 00 грн., що знаходиться на земельній ділянці, кадастровий номер: :31:009:0038 площею 0,04975 га, за адресою: АДРЕСА_3 , згідно висновку ТОВ «Геоінформ+» під №1б, виділення спадкового майна Ѕ частки нежитлової будівлі площею: 910, 00 кв.м., вартістю 5622283, 00 грн., що знаходиться на земельній ділянці, кадастровий номер: :31:009:0038 площею 0,04975 га, за адресою: АДРЕСА_3 , згідно висновку ТОВ «Геоінформ+» під №2б залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків, який не перевищує десять днів з дня вручення йому копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, з урахуванням вимог викладених в ухвалі суду, а саме:

- вирішити питання (надати позовну заяву), яка буде містити належне та обґрунтоване зазначення підстав позовної вимоги про виділення у приватну власність Ѕ частки нежитлової будівлі, уточнення обраного способу захисту права щодо заявлених вимог про «виділення у приватну власність Ѕ частки нежитлової будівлі», «виділення спадкового майна Ѕ частки нежитлової будівлі».

- надати копії документів на підтвердження заявлених вимог належним чином оформлених, зокрема щодо кола спадкоємців.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: