Справа №201/4364/19
Провадження № 2/201/2577/2021
УХВАЛА

14 липня 2021 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді Федоріщева С.С.,

при секретарі Максимовій О.В.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Денисова М.Д. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву про відвід судді у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Аста», третя особа: приватний нотаріус ДМНО Лещенко Ольга Володимирівна про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, скасування реєстраційного запису про право власності та поновлення відомостей у державних реєстрах речових прав на нерухоме майно, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Федоріщева С.С. перебуває цивільна справа №201/4364/19 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Аста», третя особа: приватний нотаріус ДМНО Лещенко Ольга Володимирівна про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, скасування реєстраційного запису про право власності та поновлення відомостей у державних реєстрах речових прав на нерухоме майно.

12 липня 2021 року позивач ОСОБА_1 через канцелярію подав до суду заяву про відвід головуючого від розгляду справи. В поданій заяві позивач зазначає, що головуючий не може брати участь у розгляді вищевказаної справи і підлягає відводу через те, що раніше суддя Федоріщев С.С. розглядав справу №412/15902/2012 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «АСТА» про заміну сторони виконавчого провадження по даній цивільній справі за позовом ПАТ «Платинум Банк» до ОСОБА_1 , у якій ухвалою від 24.04.2018 року повністю задовольнив заяву ТОВ «АСТА», а ухвалою від 02.04.2018 року відмовив у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зупинення провадження у цій справі до закінчення розгляду справи № 199/168/18, про визнання електронних торгів такими, що не відбулися, визнання недійсними протоколу електронних торгів, договорів про відступлення (купівлі-продажу) прав вимоги, і яка зараз є також предметом спору між ОСОБА_1 та ТОВ «АСТА» у Верховному Суді.

Наведені обставини викликають у ОСОБА_1 сумнів в неупередженості та об`єктивності судді Федоріщева С.С.

При цьому заявник посилається на позицію Великої Палати Верховного Суду щодо відводу головуючого, викладену в справі № 908/137/18 щодо критеріїв відводу судді:

Об`єктивний критерій.

Вирішальним при визнанні судді безстороннім є те, чи можуть бути об`єктивно виправдані побоювання учасників справи щодо заангажованості певного судді.

Для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

Заява про відвід у справі № 908/137/18 була мотивована науковими дослідженнями пані ОСОБА_3 , яка присвятила докторську дисертацію процедурі примусового викупу акцій міноритарних акціонерів (squeeze-out). Окрім того, заявниця говорила про «особливе» ставлення судді до міноритарних акціонерів, яке випливає з її дописів на Facebook, публічних виступів, поставлених учасникам справи питань. Сумніви в неупередженості судді були викликані також тим. що суддя не звернулась за науковим висновком до Науково-консультативної ради при Верховному Суді.

Велика Палата зазначила, що суддю не можна відвести із зазначених підстав. По-перше, підставами для обґрунтованих об`єктивних сумнівів у небезсторонності чи браку неупередженості у судді не може бути той факт, що пані ОСОБА_3 проводила наукові дослідження, які у певній частині стосувалися процедури примусового викупу акцій міноритарних акціонерів, або публічно висловлювалася з питань, які дотичні до означеної проблематики, а не до справи № 908/137/18.

По-друге, очевидно, що думка судді-доповідача не є визначальною для формування позиції Великої Палати Верховного Суду у будь-якій справі.

По-третє, з науковими працями пані ОСОБА_3 та інших вчених з питань, які дотичні до предмету цієї справи, судді Великої Палати могли ознайомитися у різні роки, зокрема задовго до початку розгляду справи № 908/137/18.

Суб`єктивний критерій.

Проте Велика Палата все ж задовольнила клопотання про відвід судді-доповідача за суб`єктивним критерієм. Це зроблено для того, щоб з боку стороннього спостерігача не виникали сумніви в неупередженості судді під час вирішення справи. Також Велика Палата врахувала значення, яке має вирішення справи № 908/137/18 для правової системи України.

В судовому засіданні позивач підтримав заяву про відвід головуючого, представник відповідача проти задоволення заяви заперечував.

Вислухавши сторони, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ч.1 ст.39 ЦПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід.

В даному випадку причини, з яких позивач просить відвести головуючого від розгляду справи, не підпадають від випадки, передбачені у ч.1 ст.36 ЦПК України, коли суддя підлягає відводу.

Більш того, відповідно до ч.4 ст.36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

За таких обставин, об`єктивний критерій для відводу головуючого від розгляду справи відсутній.

Водночас, суд не може не врахувати вищевикладені висновки Великої Палати Верховного Суду щодо суб`єктивного критерія відводу судді, викладені у справі №908/137/18.

Крім того, згідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, рішення якого є джерелом права в Україні, існування безсторонності повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності. У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного.

У п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки судді зазначається, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Відповідно до Висновку № 1 Консультативної ради європейських суддів для Комітету міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів від 01.01.2001 суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він повинен бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

Інститут відводу (самовідводу) є однією з найважливіших гарантій здійснення правосуддя неупередженим та справедливим судом. Самовідвід дозволяє виключити найменшу підозру в зацікавленості судді в результатах розгляду конкретної справи, навіть якщо насправді такої зацікавленості немає, оскільки пріоритетною тут є суспільна довіра до суду.

За таких обставин, аби уникнути будь-яких сумнівів в об`єктивності судді Федоріщева С.С. під час розгляду даної справи, суд вважає, що доцільним буде самовідвід, виходячи з положень ст.3 Європейського статуту судді, яка передбачає, що суддя не тільки повинен бути неупередженим, але й має сприйматися будь-ким як неупереджений, а також враховуючи положення п.2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, який передбачає, що суддя повинен взяти самовідвід від участі в будь-якому процесі, коли сторонньому спостерігачеві може видатись, що суддя не здатен винести неупередженого рішення.

Частиною першою статті 41 ЦПК України передбачено, що у разі задоволення заяви про відвід судді, який розглядає справу одноособово, справа розглядається в тому самому суді іншим суддею, який визначається у порядку, встановленому статтею 33 цього Кодексу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 33, 36, 39, 41 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Аста», третя особа: приватний нотаріус ДМНО Лещенко Ольга Володимирівна про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, скасування реєстраційного запису про право власності та поновлення відомостей у державних реєстрах речових прав на нерухоме майно - відмовити.

У цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Аста», третя особа: приватний нотаріус ДМНО Лещенко Ольга Володимирівна про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, скасування реєстраційного запису про право власності та поновлення відомостей у державних реєстрах речових прав на нерухоме майно - заявити самовідвід.

Цивільну справу №201/4364/19 (провадження № 2/201/2577/2021) передати до канцелярії суду для визначення складу суду в порядку ч. 1 ст. 33 ЦПК України для розгляду справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.С. Федоріщев