Справа № 645/4433/21
Провадження № 2-з/645/96/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2021 р. Фрунзенський районний суд м.Харкова Мартинової О.М., при секретарі судових засідань Кравченко Т.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРДЕБТ ПЛЮС», ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Вахрушева Ольга Олександрівна про поділ майна подружжя та визнання права власності, визнання недійсним договору іпотеки, визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора, витребування майна,

в с т а н о в и в:

В провадженні Фрунзенського районного суду м. Харкова знаходиться вище вказана цивільна справа.

Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 , звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРДЕБТ ПЛЮС», ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Вахрушева Ольга Олександрівна, в якій просить визнати об`єктом права спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_3 квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , та поділити його шляхом визнання права особистої приватної власності на квартиру по 1/2 частці за кожною зі сторін; визнати недійсним Договір іпотеки від 17.01.2007 р.(квартири за адресою: АДРЕСА_1 ), посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Аверіною М.Е. за реєстровим № 28.; визнати незаконним та скасувати рішення про реєстрацію права власності індексний номер: 58918260 від 24.06.2021 державного реєстратора - приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Харківської області Вахрушевої О.О.; витребувати від ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 Ѕ частину квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді Фрунзенського районного суду м. Харкова Бондарєвої І.В. від 15 липня 2021 року відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі.

Посилання ОСОБА_2 в заяві про забезпечення позову щодо підтвердження повноважень на представництво позивача в суді, перевірені судом за допомогою комп`ютерної програми документообігу загальних судів "Д-3", відповідно до яких вбачається, що представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 діє на підставі ордера на надання правничої допомоги від 09.07.2021 року.

20.07.2021 року представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою, у якій просить вжити заходи забезпечення позовушляхом заборони ОСОБА_4 або уповноваженим особам (або будь яким третім особом, що діють від його імені та в його інтересах) вчиняти будь які дії, спрямовані на виселення ОСОБА_1 чи членів її сім`ї зі спірної квартири за адресою: АДРЕСА_1 , у тому числі але не виключно заборонити вчиняти дії, пов`язані зі зміною вхідних дверей, вставленням сигналізації та/або охоронних пристроїв у квартирі, заборонити ломати/змінювати на вхідних дверях, ломати/змінювати вхідні двері квартири, чинити перешкоджати проживати ОСОБА_1 чи членів її сім`ї у спільній квартирі за адресою: АДРЕСА_1 до вирішення справи по суті. Заборонити ОСОБА_4 або уповноваженим ним особам (або будь-якім третім особам, що діють від його імені та в його інтересах) вчиняти будь які дії пов`язані з примусовим входженням до вказаної квартири. Заборонити будь-якім державним реєстраторам (Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на рухоме майно, Державного реєстру Іпотек, чи іншим особам, уповноваженим вчиняти реєстраційні дії у вказаних реєстрах) вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо квартири за адресою: АДРЕСА_1 до вирішення спору по суті.

В обґрунтування заяви про забезпечення позову вказує на те, що позовні вимоги позивача стосуються поділу спільної сумісної квартири подружжя. Даний позов є захистом права власності, а тому у разі відчуження спірної квартири відповідачем вказане унеможливить або істотно ускладнить виконання ухвалення на користь позивача рішення суду по справі та порушить права добросовісних набувачів такої квартири, створить для них таку ж необхідність звертатися із позовами до відповідача про відповідне відшкодування. У зв`язку із цим існує необхідність на час розгляду справи у збереженні реєстрації квартири за відповідачем по справі. При цьому, в зазначеній квартирі разом з позивачем проживає донька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та їх близькі родичі. Ѕ частина квартири є власністю позивача, а інша є власністю колишнього чоловіка позивача ОСОБА_3 . 24.06.2021 року право власності на квартиру було зареєстровано за ТОВ «УКРДЕБТ ПЛЮС» в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, державним реєстратором приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округа Харківської області Вахрушевою О.О., номер запис про право власності 426550013, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101. Реєстрація права власності відбулась із грубим порушенням порядку такої реєстрації, адже нотаріусу не було надано ані доказів направлення вимоги про усунення порушення іпотечного зобов`язання, ані доказів отримання вказаної вимоги відповідачем ОСОБА_3 . При цьому, приватний нотаріус фактично «оформила» процедуру звернення стягнення на іпотечне майно всупереч забороні, яка встановлена Мораторієм на звернення стягнення на іпотечне нерухоме майно за валютними кредитами. Після чого, 25.06.2021 року було укладено договір купівлі продажу квартири від 25.06.2021 року, за яким право власності на зазначену квартиру набув ОСОБА_4 . Вказує на те що, дані дії є незаконними, оскільки згоди на передачу квартири в іпотеку позивач не надавала, а тому договір іпотеки є недійсним, як і незаконне є звернення стягнення на його підставі. Після вказаної подвійної перереєстрації права власності на квартиру, невідомими особами відбулася спроба примусового виселення її мешканців із зазначеної квартири при цьому не маючи відповідного рішення суд. Дані події були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 19.07.2021 року. Проте, на адресу позивачки продовжують постійно телефонувати та вимагати покинути квартиру. Разом з тим, на сайті оголошень «ОЛХ» з`явилося оголошення про терміновий продаж квартири позивачки.

Представник позивача посилається на те, що наразі існує реальний ризик подальшого відчуження квартири та ризик повторення дій, пов`язаних з виселенням позивачки із вказаної квартири. До цього ж, існує ризик нових договорів іпотек довірчої власності щодо квартири, що унеможливить чи істотно ускладнить захист чи відновлення прав позивача. Вище описані обставини дають підстави для забезпечення позову.

Суд, дослідивши подану заяву, прийшов до наступного висновку.

Згідно із ч.ч. 1-2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Тобто, однією із причин, в зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, може бути припущення особи щодо обставин, що несуть загрозу невиконання або утруднення виконання можливого рішення та ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача .

При цьому закон не вимагає надання будь-яких доказів існування можливості утруднення чи неможливості виконання рішення суду, а лише вимагає подання відповідної заяви про це у вигляді, передбаченому ч. 1 ст. 149 ЦПК України.

У відповідності до частини 1 статті 150 ЦПК України, позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 1-1) накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

З точки зору закону, значення цих заходів полягає в тому, що ними захищаються законні інтереси (права) позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли неприйняття заходів може призвести до невиконання судового рішення.

Частиною 3 ст. 150 ЦПК України встановлено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

Відповідно до постанови Пленуму ВСУ № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову згідно з роз`ясненнями, які містяться в постанові Пленуму ВСУ №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

При цьому, під забезпеченням позову слід розуміти сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові № 6-605 цс16 від 25.05.2016 року, винесеної за результатами перегляду рішення Апеляційного суду м. Києва, та ухвали Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Метою забезпечення позову, згідно з вказаною постановою, є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15.08.2018 у справі №922/4587/13.

Зі змісту заяви про забезпечення позову вбачається, що представник позивача - ОСОБА_2 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРДЕБТ ПЛЮС», ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Вахрушева Ольга Олександрівна, про визнання об`єктом права спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_3 квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , та поділити його шляхом визнання права особистої приватної власності на квартиру по 1/2 частці за кожною зі сторін; визнання недійсним Договір іпотеки від 17.01.2007 р. зазначеної квартири, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Аверіною М.Е. за реєстровим № 28.; визнання незаконним та скасування рішення про реєстрацію права власності індексний номер: 58918260 від 24.06.2021 державного реєстратора - приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Харківської області Вахрушевої О.О.; витребувати від ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 Ѕ частину квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 15 липня 2021 року відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі.

Разом з тим, ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 12.07.2021 року заборонено відчуження Ѕ частини квартири АДРЕСА_2 , яка зареєстрована за ОСОБА_4 , до розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРДЕБТ ПЛЮС», ОСОБА_4 про поділ майна подружжя та визнання права власності, визнання недійсним договору іпотеки, визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора, витребування майна.

Заочним рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 29 січня 2009 року шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 розірвано.

Рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 10 лютого 2016 року позов Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_3 та ОСОБА_1 про стягнення заборгованості шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки задоволено. В рахунок погашення боргу за договором про надання споживчого кредиту від 17.01.2007 року в розмірі 46806,45 шв.фр., що згідно курсу НБУ складає 400533,41 грн. звернуто стягнення на предмет іпотеки, що належить на праві власності ОСОБА_3 : квартиру, загальною площею: 51,7 кв. м. , житловою площею: 29,3 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , встановивши спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом продажу на прилюдних торгах з визначення початкової ціни на рівні не нижчому звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності (незалежним експертом) на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 02 березня 2020 року замінено сторону виконавчого провадження з Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» на його правонаступника Товариство з обмеженою відповідальністю «УКРДЕБ ПЛЮС», у виконавчому провадженні № 57225436, щодо стягнення заборгованості з ОСОБА_3 , яке знаходиться на виконанні у приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Близнюкова Юрія Володимировича.

Крім того, представник позивача посилається на договір купівлі-продажу квартири від 25 червня 2021 року, відповідно до якого ОСОБА_4 придбав у власність квартиру АДРЕСА_3 .

Згідно заяви та доданих до неї доказів, вбачається, що 29.06.2021 року, невстановлені особи, які представилися працівниками банку намагалися виселити ОСОБА_1 з квартири за АДРЕСА_1 , не маючи на це рішення суду та без участі державного виконавця, зазначені відомості по даному факту внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 19.07.2021 року № 0000536.

Також, маються звернення ОСОБА_1 до ВП №2 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області від 16.07.2021 року, про те що, невідомі намагаються взламати двері до квартири, в якій вона знаходиться. Прибувши за викликом, працівниками поліції було припинено відчинення дверей до зазначеної квартири.

Представник позивача ОСОБА_2 просить вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_4 або уповноваженим ним особам вчиняти будь-які дії спрямовані на виселення позивача чи членів її сім`ї. А також заборонити вчиняти дії пов`язані зі зміною замків вхідних дверей, встановлення сигналізації у квартирі, забороняти ламати замки на вхідних дверях, змінювати вхідні двері квартири, чинити перешкоди проживати позивачу чи членам її сім`ї в зазначеній квартирі, при цьому, заборонити ОСОБА_4 або уповноваженим ним особам вчиняти будь-які дії, пов`язані з примусовим входженням до квартири, що вочевидь свідчить про недобросовісні дії з боку відповідачів ТОВ «УКРДЕБТ ПЛЮС» та ОСОБА_4 щодо відкриття вхідних дверей спірної квартири та проникнення до неї сторонніх осіб, а також того, що позивач зі своєю родиною, у складі якої є малолітня дитина, проживають в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , та визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності на яку оспорюється позивачем у цій справі, тому є обґрунтованими наведені у заяві доводи і достатні підстави для задоволення заяви про забезпечення позову, що має тимчасовий характер.

Із заяви про забезпечення позову вбачається, що ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом, яким просить визнати право власності на Ѕ частини спірної квартири.

Суд приходить до висновку, що у поданій заяві про забезпечення позову зазначено, що необхідність застосування обраного заходу забезпечення позову обумовлено тим, що майно може бути реалізовано іншій особи, або вчинено неправомірне заволодіння цим майном.

Вирішуючи подану заяву, суд бере до уваги характер спірних правовідносин, вагомість поданих доказів та виходить з висунутих у цій справі позовних вимог.

З метою недопущення спричинення значної шкоди заявнику та порушення принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, а також з урахуванням співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, суд приходить до висновку про необхідність вжиття негайних заходів, направлених на ефективний захист та поновлення порушених/оспорюваних прав позивача, за захистом яких він звернувся.

Разом з тим вжиття заходів забезпечення позову не призведе до порушення принципу співмірності забезпечення позову щодо предмету спору, оскільки ці заходи спрямовані виключно на збереження вже існуючих обставин спірних правовідносин та не накладають обтяжливих обов`язків на сторін.

При цьому, норми діючого законодавства не зобов`язують нового власника повідомляти позивача про свій намір відчужити спірне майно, здійснювати дії щодо спірної квартири, а у інший спосіб позивач позбавлений можливості дізнатися про намір власника майна.

Суд приймає до уваги вимоги та предмет позову, з яким звернувся до суду представник позивача ОСОБА_2 , вважає, що представник позивача довів необхідність застосування заходів забезпечення позову, наявність об`єктивних обставин необхідності охорони матеріально-правових інтересів позивача та наявність загрози невиконання рішення суду, якщо воно буде ухвалене на користь позивача.

Таким чином, керуючись наведеними нормами цивільного процесуального законодавства, враховуючи наявність спору між сторонами, обсяг позовних вимог, враховуючи також вимоги співмірності виду забезпечення позову із заявленими вимогами, суд дійшов висновку про обґрунтованість доводів, викладених у заяві представника позивача щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову; забезпечення позову здійснюється з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; враховується збалансованість інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявність зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, такий захід як забезпечення позову спроможний забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; також враховується імовірність утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушення у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу, при цьому вид забезпечення позову є співмірним із заявленими позивачем вимогами.

На підставі ст.ст. 149-153, 260 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Заяву представника позивача представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову задовольнити.

Вжити заходи забезпечення позову у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРДЕБТ ПЛЮС», ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Вахрушева Ольга Олександрівна про поділ майна подружжя та визнання права власності, визнання недійсним договору іпотеки, визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора, витребування майна, шляхом заборони: ОСОБА_4 або уповноваженим особам (або будь яким третім особом, що діють від його імені та в його інтересах) вчиняти будь які дії, спрямовані на виселення ОСОБА_1 чи членів її сім`ї зі спірної квартири за адресою: АДРЕСА_1 , у тому числі але не виключно заборонити вчиняти дії, пов`язані зі зміною вхідних дверей, вставленням сигналізації та/або охоронних пристроїв у квартирі, заборонити ломати/змінювати на вхідних дверях, ломати/змінювати вхідні двері квартири, чинити перешкоджати проживати ОСОБА_1 чи членів її сім`ї у спільній квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , а також вчиняти будь які дії пов`язані з примусовим входженням до вказаної квартири.

Заборонити будь-якім державним реєстраторам (Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на рухоме майно, Державного реєстру Іпотек, чи іншим особам, уповноваженим вчиняти реєстраційні дії у вказаних реєстрах) вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо квартири за адресою: АДРЕСА_1 до вирішення спору по суті.

Копію ухвали направити до Департаменту реєстрації Харківської міської ради (Центру надання адміністративних послуг м. Харкова) (61000, м. Харків, Гімназійна набережна, 26) - для виконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 157 ЦПК України ухвала суду про забезпечення позову підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Фрунзенський районний суд м.Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому повну ухвалу суду не були вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Фрунзенський районний суд м. Харкова.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Повний текст ухвали виготовлено 22.07.2021 року.

Суддя О. М. Мартинова