У Х В А Л А

Іменем України

№ 610/267/21

№ 2/610/334/2021

м. Балаклія 19.07.2021 року

Балаклійський районний суд Харківської області -

головуючий: Стригуненко В.М.

за участі

секретаря: Паточки А.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про розірвання договору найму (оренди),

в с т а н о в и в:

02.02.2021 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в якій вона просила розірвати договір найму (оренди) транспортного засобу (машини) від 23.09.2019р. № 1893, посвідчений приватним нотаріусом Балаклійського районного нотаріального округу Харківської області Дворник Я.В., укладений між ОСОБА_1 та Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 , а також судовий збір у розмірі 908грн.

Обґрунтовувала свою позовну заяву тим, що між нею та відповідачем 23.09.2019р. було укладено оспорюваний договір найму, за яким відповідач не здійснив жодного платежу, з його сторони наявне прострочення більш як 3 місяці підряд, тому наявні підстави для його розірвання (а.с. 1-3).

За ухвалою від 12.02.2021р. було відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 15.03.2021р.

01.03.2021р. від представника позивача адвоката Чумака Р.В. надійшла заява про уточнення позовних вимог, в якій він доповнив свій первісний позов новою позовною вимогою та додатковою підставою позову, а саме додатково просив стягнути з ФОП ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованість зі сплати платежів за користування транспортним засобом відповідно до договору найму (оренди) транспортного засобу (машини) від 23.09.2019р. № 1893 у розмірі 1600грн., а також стягнути судовий збір у розмірі 1816грн.

Обґрунтовував нову позовну вимогу тим, що зобов`язання має виконувати належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, у разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема у вигляді відшкодування збитків. Так з дня укладення оспорюваного договору і по день подачі уточненої позовної заяви відповідач не здійснив жодного платежу за користування транспортним засобом, тому у нього наявна заборгованість зі сплати орендної плати у розмірі 1600грн., яку він хоче стягнути з відповідача.

Водночас, в обґрунтування первісної позовної вимоги про розірвання договору найму посилався, крім першої підстави щодо невнесення плати за користування річчю протягом трьох місяців підряд, ще й на те, що наймач без дозволу наймодавця передав річ у користування іншій особі, а саме відповідач без дозволу позивача передав транспортний засіб у користування іншій особі ФОП ОСОБА_3 (а.с. 33-36).

12.05.2021р. відповідачем було подано заяву про визначення процесуального статусу уточненої позовної заяви від 01.03.2021р., оскільки своїм уточненням до позову позивач одночасно змінює предмет і підставу позову, що прямо заборонено ст. 49 ЦПК України, неправомірно додає нові позовні вимоги, змінює орієнтований розмір судових витрат (а.с. 127, 128).

Представники позивача надав суду письмову заяву про розгляд справи за його та позивача відсутності (а.с. 145).

Представник відповідача просила суд провести підготовче засідання за її відсутності, не заперечувала проти призначення справи до судового розгляду. Підтвердила отримання усіх наявних в матеріалах справи доказів. Заперечувала проти прийняття до розгляду заяви про уточнення позовних вимог від 01.03.2021р. з підстав, викладених у її заяві від 12.05.2021р. (а.с. 146).

Згідно із положеннями п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Також згідно ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Згідно із нормами цивільного процесуального права, предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої суд має ухвалити рішення. Вказана дефініція дає правильне розуміння того, що позивач, звертаючись до суду, має матеріально-правову заінтересованість захистити своє право.

Під підставами позову розуміють обставини, якими позивач обґрунтовує свою вимогу, а також факти, що підтверджують ці обставини. Такими обставинами можуть бути лише юридичні факти, тобто факти, які зумовлюють певні правові наслідки: виникнення, зміну чи припинення правовідносин. Тому до підстави позову не можуть входити обставини, які виступають доказами в справі. З ними закон не пов`язує виникнення, зміну або припинення прав чи обов`язків. Вони лише підтверджують наявність або відсутність юридичних фактів, які входять у підставу позову.

Разом з тим, не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Під змістом позову розуміють вид (спосіб) судового захисту, що прямо передбачається законом (наприклад, ст. 16 Цивільного кодексу України), з яким позивач звертається до суду. Таким чином, предмет позову - це те, що конкретно вимагає позивач; підстава позову - те, чим позивач обґрунтовує свої вимоги; зміст позову - це спосіб захисту порушеного права.

Зазначене розуміння елементів позову закріплюється у п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» від 12 червня 2009 року № 5.

ЦПК України передбачено право позивача змінити або предмет позову, або підстави позову. Тому одночасна зміна предмета позову та підстав позову прямо не допускається. Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача. Зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Тому в разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, а це за своєю суттю - уже новий позов. Саме у зв`язку із цим законодавцем було закріплено альтернативну зміну предмета чи підстав позову.

Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом в постанові по справі № 916/1764/17 від 13.03.2018 року.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10.12.2019 року у справі 923/1061/18, від 19.12.2019 року у справі № 925/185/19, від 23.01.2020 у справі № 925/186/19.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретного позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Разом з тим, у своїй заяві про уточнення позовних вимог представник позивача заявляє нові підстави та предмет позову (нову вимогу майнового характеру), залишаючи при цьому первісні підставу позову та предмет (вимогу немайнового характеру), що не є за своїм змістом зміною предмету або підстав позову або ж збільшенням розміру позовних вимог.

Отже подана позивачем 01.03.2021р. заява про уточнення позовних вимог не відповідає вимогам ст. 49 ЦПК України, та взагалі не передбачена процесуальним законом.

Доповнення позовних вимог новою вимогою по суті своїй є новим позовом з новим змістом (новим предметом) і новим об`ємом (розміром позовних вимог). А значить, заявляти його слід не в порядку зміни предмета позову (це можливо при заміні однієї вимоги іншою), а шляхом подачі нового позову з клопотанням про об`єднання позовних вимог в одному провадженні (ст. 188 ЦПК).

При цьому позивач не позбавлена права звернутися з новим позовом у загальному порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст. 49, 188 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

Відмовити у прийнятті до розгляду заяви представника позивача адвоката Чумака Романа Васильовича від 01.03.2021 року про уточнення позовних вимог, подану в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про розірвання договору найму (оренди) транспортного засобу, повернувши її позивачу.

Дата складання повного судового рішення 23 липня 2021 року.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Балаклійський районний суд Харківської області шляхом подачі протягом п'ятнадцяти днівз дня її проголошення апеляційної скарги.

Головуючий В.М. Стригуненко