Справа №466/5057/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 липня 2021 року м.Львів

Галицький районний суд м. Львова

в складі:

головуючого судді Радченка В.Є.

з участю:

представника позивача Вовк У. Я.

відповідача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження у м.Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Шевченківська районна адміністрація Львівської міської ради в особі органу опіки та піклування (адреса: 79006, м.Львів, вул.Липинського,11) про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способу участі у вихованні дитини,-

ВСТАНОВИВ:

06.07.2020 р. ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способу участі у вихованні дитини, в якому просить суд зобов`язати відповідача усунути перешкоди позивачу у спілкуванні з донькою та визначити йому спосіб участі у спілкуванні та вихованні дитини, встановивши наступний графік побачень: 1 та 3 суботу щомісячно з 10.00 год. до 20.00 год. без обмеження місця прогулянок, з можливістю поїздки до родичів, в тому числі до бабусі і дідуся; 2 та 4 неділю щомісячно з 10.00 год. до 20.00 год. без обмеження місця прогулянок, з можливістю поїздки до родичів, в тому числі до бабусі і дідуся; кожен день народження дитини, а саме 11 січня кожного року до досягнення дитиною повноліття з 12:00 до 16:00 години; у період хвороби батько має право безперешкодного відвідування дитини за місцем її фактичного знаходження.

В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що з 02.08.2013 року по 16.12.2014 року перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_1 . За час перебування в шлюбі у них народилася дочка, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання якої згідно з рішенням Шевченківського районного суду м. Львова від 04.12.2017 р. визначено разом з матір`ю ОСОБА_1 .

Зазначає, що з березня 2020 року відповідач усіляко вчиняє перешкоди позивачу у спілкуванні з дитиною забирає у дитини телефон, щоб вона не могла зателефонувати батькові, уникає будь-яких контактів з позивачем стосовно виховання та розвитку дитини, не відповідає на усні звернення і телефонні дзвінки з питання зустрічей і спілкування з донькою, ігнорує обговорення її навчання, виховання, оздоровлення та відпочинку. При спробах зустрічі з донькою влаштовує скандали і провокації, що негативно впливає на здоров`я дитини, її психічний стан. Позивач належним чином сплачує аліменти на утримання дитини, а також за його словами бере участь в інших додаткових витратах. Зазначає, що виконує та надалі бажає виконувати батьківські обов`язки, хоче безперешкодно спілкуватись з донькою, мати можливість спільного відпочинку та брати участь у її вихованні. Спілкування дитини з позивачем відповідає її інтересам та праву на особисте, регулярне спілкування з тим із батьків, що в силу життєвих обставин, проживає окремо. Крім того, позивач за місцем праці позивач позитивно характеризується як врівноважений, стриманий, уважний та доброзичливий, має високе почуття відповідальності, серед оточуючих користується повагою та авторитетом, фізично здоровий.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 30.07.2020 р. справу передано за підсудністю до Галицького районного суду м. Львова.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 14.09.2020 р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 14.12.2020 р. задоволено клопотання представника позивача адвоката Вовк У. Я. про витребування доказів.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 14.12.2020 р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні з викликом учасників справи.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 01.02.2021 р. задоволено повторне клопотання представника позивача адвоката Вовк У. Я. про витребування доказів, витребувано з Органу опіки і піклування Шевченківської районної адміністрації Львівської міської ради висновок щодо визначення ОСОБА_3 способу участі у спілкуванні та вихованні дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідач ОСОБА_1 подала відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги визнає в частині заявлених вимог щодо визначення способу участі у вихованні дитини, проте заперечує проти мотивів, наведених у позовній заяві. Стверджує, що жодних перешкод позивачу в спілкуванні з донькою не чинила, вважає, що позов заявлено безпідставно та не містить під собою жодного підґрунтя. Зазначає, що позивач сам самоусунувся від спілкування з дитиною після конфлікту, що виник у зв`язку з проханням відповідача компенсувати їй витрати на лікування дитини, а також на придбання сукні на випускний вечір у дошкільному навчальному закладі. Позивач перестав цікавитись життям дитини взагалі та починаючи від лютого 2020 р. від нього не надходило жодного телефонного дзвінка на належний відповідачці номер, він не здійснював жодного візиту до помешкання, де проживає дитина, не надсилав жодних листів щодо рекомендацій з її виховання. Наголошує, що позивачем не надано жодних доказів, які б підтверджували, що відповідач чинить перешкоди в його спілкуванні з дитиною, в тому числі не подав жодних звернень в опікунську раду, в органи Національної поліції. Вважає, що справедливим був би наступний графік побачень з дитиною: в вівторок та п`ятницю забирав дитину після навчання в школі, проводив час з нею, вчив домашнє завдання з можливістю ночівлі та зранку відвозив би дитину на навчання в школу; 1 та 4 вихідні місяця (субота-неділя) батько забирає до себе дитину за місцем свого проживання з можливістю поїздки до родичів, в тому числі бабусі та дідуся; кожен день народження дитини, а саме ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьки за спільною згодою вирішують місце проведення святкування дня народження з врахуванням інтересів та бажань дитини.

Від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якому стверджується, що позивач неодноразово робив спроби побачитись з дитиною та врегулювати конфлікт з відповідачем мирним шляхом. Однак, всі умови, які ставила відповідач для побачень з дитиною, зводились до грошей. Зокрема, відповідачка знімала його на відео попри його незгоду з такою зйомкою, агресивно налаштовувала дитину проти позивача та залякувала її.

Від третьої особи на адресу суду надійшов Висновок органу опіки та піклування Шевченківської районної адміністрації Львівської міської ради щодо встановлення способів участі ОСОБА_3 у вихованні та спілкуванні з малолітньою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча належним чином був повідомлений про час та місце слухання справи, а тому згідно ст.223 ЦПК України, суд вважає, що справу можна слухати за його відсутності, оскільки в матеріалах справи є достатньо належних доказів про права, обов`язки та взаємовідносини сторін.

Представник позивача адвокат Вовк У. Я. у судовому засіданні позовні вимоги підтримала, надала пояснення, аналогічні викладеним у позові.

Відповідач та її представник у судовому засіданні проти позову заперечили, надали пояснення, аналогічні викладеним у відзиві.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов слід задоволити з наступних підстав.

Судом встановлено, що 02.08.2013 р. між позивачем ОСОБА_3 та відповідачем ОСОБА_1 було зареєстровано шлюб, який розірвано рішенням Шевченківського районного суду м. Львова від 16.12.2014 р.

Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_4 НОМЕР_3 від 14 січня 2014 р. батьками малолітньої є ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Згідно з рішенням Шевченківського районного суду м. Львова від 04.12.2017 р. ОСОБА_4 проживає разом з відповідачкою ОСОБА_1 .

Відповідно до Висновку органу опіки та піклування Шевченківської районної адміністрації Львівської міської ради щодо встановлення способів участі ОСОБА_3 у вихованні та спілкуванні з малолітньою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 №260001-вих-36128 від 29.04.2021 р. Шевченківська районна адміністрація ЛМР як орган опіки та піклування вважає за доцільне встановити та визначити графік побачень ОСОБА_3 з малолітньою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: 1) перших три місяці у присутності матері для налагодження психоемоційного стану дитини та відновлення зв`язку між ними: - перша та третя субота щомісячно з 10:00 год. до 13:00 год.; - друга та четверта неділя щомісячно з 10:00 год. до 13:00 год. 2) після трьох місяців без присутності матері дитини: - перша та третя субота щомісячно з 10:00 год. до 20:00 год.; - друга та четверта неділя щомісячно з 10:00 год. до 20:00 год. 3) Крім цього за домовленістю між батьками дитини зустрічі можуть відбуватися і в інші дні впродовж тижня, не порушуючи режиму дня малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Частинами першою та другою статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Держави-учасниці зобов`язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів.

У статті 9 Конвенції ООН про права дитини передбачено, що держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини.

Європейський суд з прав людини зауважує, що оцінка загальної пропорційності будь-якого вжитого заходу, що може спричинити розрив сімейних зв`язків, вимагатиме від судів ретельної оцінки низки факторів та залежно від обставин відповідної справи вони можуть відрізнятися. Проте необхідно пам`ятати, що основні інтереси дитини є надзвичайно важливими. При визначенні основних інтересів дитини у кожному конкретному випадку необхідно врахувати дві умови: по-перше, у найкращих інтересах дитини буде збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я виявляється особливо непридатною або явно неблагополучною; по-друге, у якнайкращих інтересах дитини буде забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагополучним («Мамчур проти України», № 10383/09, § 100, ЄСПЛ, від 16 липня 2015 року).

Європейський суд з прав людини зауважує, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків («Гант проти України», № 31111/04, § 54, ЄСПЛ, від 07 грудня 2006 року).

Відповідно до частин 8 та 9 статті 7 Сімейного кодексу України, регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства.

Згідно ст.141 Сімейного кодексу України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою.

У відповідності до ст.153Сімейного кодексу України мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків коли таке право обмежене законом.

Згідно ч.ч.2, 3 ст.157 Сімейного кодексу України, той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Відповідно до п. 2 ст.15 Закону України «Про охорону дитинства» дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини.

У разі коли батьки не можуть дійти згоди щодо участі одного з батьків, який проживає окремо, у вихованні дитини, порядок такої участі визначається органами опіки та піклування за участю батьків виходячи з інтересів дитини. Рішення органів опіки та піклування з цих питань можуть бути оскаржені до суду у порядку, встановленому законом.

Отже, при вирішенні спору щодо участі у вихованні та визначенні порядку зустрічей з дитиною того з батьків, хто проживає окремо від дитини, суд має виходити, передусім, з інтересів дитини з урахуванням конкретних обставин справи. Встановлений сімейним законодавством принцип повної рівності обох батьків у питаннях виховання дітей може бути обмежений судом лише в інтересах дитини.

Базові положення принципу забезпечення найкращих інтересів дитини покладені в основу багатьох рішень ЄСПЛ, у тому числі шляхом застосування статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР.

Відповідно до статті 8 Конвенції кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб.

Ця стаття охоплює, зокрема, втручання держави в такі аспекти життя, як опіка над дитиною, право батьків на спілкування з дитиною, визначення місця її проживання.

За змістом ст.159 Сімейного кодексу України якщо той з батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та її вихованні, зокрема він ухиляється від виконання рішення органу опіки і піклування, другий з батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування з урахуванням віку, стану здоров`я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.

Стаття 19 Сімейного кодексу України передбачає участь органу опіки та піклування у захисті сімейних прав та інтересів. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Судом встановлено, що позивач, який є батьком дитини, піклується про доньку, активно і стабільно проявляє бажання щодо участі у вихованні та спілкуванні із дитиною, позитивно характеризується, справно сплачує аліменти на утримання дитини та має належні житлові умови.

Відносини між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 є емоційно напружені, що сторонами не заперечується. Суд виходить з того, що особисті конфлікти між сторонами не повинні порушувати інтереси дитини, у зв`язку з чим є потреба у визначенні способу участі батька у вихованні малолітньої доньки, що не суперечить інтересам самої дитини.

Жодних обставин або належних чи допустимих доказів, які б унеможливлювали право батька на спілкування із малолітньою донькою, чи обставин, які б свідчили про спілкування батька з донькою, яке перешкоджало б нормальному розвитку дитини, судом не встановлено, відповідачем не доведено, а матеріали справи таких доказів не містять.

Суд не бере до уваги долучену відповідачем копію документу Психодіагностичне обстеження Триняк Анелія (6 років), складену психологом ОСОБА_5 , так як таку проведено не за спільною обох батьків. Крім цього на вказаному документі відсутні такі обов`язкові реквізити, як вихідний номер та дата складення, а зміст даного документу не дає можливості встановити особу, яка обстежувалась (не зазначено по батькові дитини, її дату народження, немає посилання на реквізити свідоцтва про народження дитини тощо). Крім того, зазначені в ній висновки про необхідність перебування дитини в гармонійних умовах, про необхідність лагідного стилю виховання - жодним чином не спростовують доводів позивача.

24.05.2021 р. в судовому засіданні суд заслухав малолітню ОСОБА_4 , яка на запитання представника відповідача відповіла, що не бажає бачитись з татом. Вона не змогла пояснити таке рішення. Зазначила, що батька довго не було, що свідчить про те, що вони тривалий час не бачились. Після пред`явлення представником позивача фотографій, на яких зображено ОСОБА_3 з його донькою, ОСОБА_4 повідомила, що не впізнає себе на жодній з цих фотографій і на всі запитання щодо цих фотографій відповідала не пам`ятаю.

Відповідно до ст. 171 СК України дитина, яка може висловити свою думку, має бути вислухана при вирішенні між батьками, іншими особами спору щодо її виховання, місця проживання, у тому числі при вирішенні спору про позбавлення батьківських прав, поновлення батьківських прав, а також спору щодо управління її майном. Суд має право постановити рішення всупереч думці дитини, якщо цього вимагають її інтереси.

Виходячи з зазначеного, враховуючи вік малолітньої ОСОБА_4 (7 років), напружені відносини між її батьками та тривалі труднощі в доступі батька до повноцінного спілкування з дитиною, суд приходить до висновку про можливість ухвалення рішення всупереч думці дитини, тому що цього цього вимагають її інтереси.

На думку суду, факт звернення позивача до суду і тривалі безуспішні перемовини сторін з приводу побачень батька з дитиною свідчать про наявність перешкод у позивача у спілкуванні. Тому суд не погоджується з доводами відповідача та її представника про відсутність таких перешкод.

Також суд не погоджується з доводами відповідача та її представника про те, що запропонований органом опіки графік спілкування батька з дитиною не може бути встановлений судом, оскільки такий графік є незручним для відповідачки. Суд при ухваленні данного рішення виходить в першу чергу з інтересів самої дитини і з необхідності дотримання права батька на спілкування з дитиною при створених йому перешкодах. Місцем проживання дитини суд визначив місце проживання відповідачки. Дитина майже весь час перебуває з відповідачкою, тобто набагато більше того часу, який надається графіком батьку для спілкування з дитиною. Встановлення будь-якого графіку судом дійсно створєю певні незручності для батьків і дитини. Але встановлення такого графіку мотивовано органом опіки в своєму висновку і суд погоджується з його мотивуванням, виходячи з балансу інтересів сторін. Також суд враховує, що сторонам надавалась можливість досягнути необхідних домовленостей в позасудовому порядку, щоб уникнути певних незручностей встановленням графіку побачень. Тому питання усунення певних вищезазначених незручностей відповідачка має можливість в майбутньому узгодити з відповідачем в позасудовому порядку.

Враховуючи вищезазначені обставини справи, виходячи із інтересів дитини, її віку, фізичних та психологічних властивостей, та права позивача на належну участь у вихованні доньки, суд вважає, що позивачу слід визначити час для спілкування з донькою, що забезпечувало б належну участь батька у її вихованні: 1) перших три місяці у присутності матері для налагодження психоемоційного стану дитини та відновлення зв`язку між ними: - перша та третя субота щомісячно з 10:00 год. до 13:00 год.; - друга та четверта неділя щомісячно з 10:00 год. до 13:00 год. 2) після трьох місяців без присутності матері дитини: - перша та третя субота щомісячно з 10:00 год. до 20:00 год.; - друга та четверта неділя щомісячно з 10:00 год. до 20:00 год. 3) Крім цього за домовленістю між батьками дитини зустрічі можуть відбуватися і в інші дні впродовж тижня, не порушуючи режиму дня малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Як передбачено ч. 1 ст. 133 Цивільного процесуального кодексу України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 134 Цивільного процесуального кодексу України, разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Відповідно до ст. 137 Цивільного процесуального кодексу України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Позивачем до позовної заяви долучено копію договору, укладеного з Адвокатським бюро Уляни Вовк, про надання правової допомоги (адвокатських послуг) від 02.07.2020 р. Додатком до Договору долучено Попередній (орієнтовний) розрахунок вартості наданих послуг з детальним переліком наданих послуг на загальну суму 12000,00 грн.

До відповіді на відзив представником позивача долучено копію рахунку №1 від 02.07.2020 р. на загальну суму 12000,00 грн. та видруківку виписки з онлайн банкінгу АБ Уляни Вовк за 05.08.2020 р., що підтверджує сплату позивачем гонорару у розмірі 6000,00 грн.

Також представником позивача до матеріалів справи долучено копію акту приймання-передачі наданих послуг від 28.02.2021 р. на загальну суму 12 900,00 грн., а також видруківку виписки з онлайн банкінгу АБ Уляни Вовк за 16.02.2021 р., що підтверджує сплату позивачем гонорару у розмірі 6000,00 грн.

14.07.2021 р. представником позивача до матеріалів справи долучено копію рахунку №1 від 01.07.2021 р. на загальну суму 5 400,00 грн., копію акту приймання-передачі наданих послуг від 30.06.2021 р. на загальну суму 5 400,00 грн., а також видруківку виписки з онлайн банкінгу АБ Уляни Вовк за 14.07.2021 р., що підтверджує сплату позивачем гонорару у розмірі 6 300,00 грн.

Відповідно до ч. 5,6 ст. 137 Цивільного процесуального кодексу України у разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Стороною відповідача у відзиві на позовну заяву висловлено заперечення щодо стягнення судових витрат на правову допомогу, так як такі нічим не підтверджено, однак зазначене спростовується переліченими вище документами (договором, попереднім розрахунком, рахунками, актами приймання-передачі виконаних робіт та виписками з рахунку Адвокатського бюро Уляни Вовк про зарахування оплати). Відтак суд вважає, що розмір судових витрат, понесених на правничу допомогу, позивачем доведено, а відповідачем не надано належного обґрунтування та доведення неспівмірності витрат, як того вимагає ч. 5,6 ст. 137 Цивільного процесуального кодексу України.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем було сплачено судовий збір у сумі 1681,60 грн., а тому вказана сума підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, відповідно до ст.141 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 247, 259, 351 - 355 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Шевченківська районна адміністрація Львівської міської ради в особі органу опіки та піклування (адреса: 79006, м.Львів, вул.Липинського,11) про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способу участі у вихованні дитини- задовольнити.

Зобов`язати ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ) не чинити перешкоди ОСОБА_3 у спілкуванні з донькою, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , і встановити наступний графік побачень ОСОБА_3 з донькою, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 :

1) Перших три місяці у присутності матері для налагодження психоемоційного стану дитини та відновлення зв`язку між ними:

- перша та третя субота щомісячно з 10:00 год. до 13:00 год.;

- друга та четверта неділя щомісячно з 10:00 год. до 13:00 год.

2) Після трьох місяців без присутності матері дитини:

- перша та третя субота щомісячно з 10:00 год. до 20:00 год.;

- друга та четверта неділя щомісячно з 10:00 год. до 20:00 год.

За домовленістю між батьками дитини зустрічі можуть відбуватися і в інші дні впродовж тижня, не порушуючи режиму дня малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ) 1681,60 грн. судового збору.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ) 18300 грн. витрат на професійну правничу допомогу.

Рішення може бути повністю або частково оскаржено в апеляційному порядку учасниками справи, а також особами, які не брали участь у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки до Львівського апеляційного суду через Галицький районний суд м. Львова. Апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повний текст судового рішення складений 23.07.2021 р.

Суддя: Радченко В.Є.