Справа №591/248/20
Провадження № 2-з/591/138/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 липня 2021 року Зарічний районний суд м. Суми в складі:

головуючого - судді Сидоренко А.П.,

з участю секретаря судового засідання Скачкової К.А.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідачки ОСОБА_2 ,

представника відповідачки ОСОБА_3 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Рибалка Клавдія Дмитрівна про визнання договорів дарування недійсними, -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 та, уточнивши позовні вимоги, просить визнати недійсним договір дарування Ѕ частини нежитлового приміщення під літ. «А-2» за адресою: АДРЕСА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Рибалкою К.Д., укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 від 28 листопада 2014 року, та застосувати наслідки недійсності правочину; визнати недійсним договір дарування трикімнатної житлової квартири АДРЕСА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Рибалкою К.Д., укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 від 28 листопада 2014 року, та застосувати наслідки недійсності правочину; визнати недійсним договір дарування чотирикімнатної житлової квартири АДРЕСА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Рибалкою К.Д., укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 від 28 листопада 2014 року, та застосувати наслідки недійсності правочину

20 липня 2021 року відповідачка ОСОБА_2 звернулася до суду з заявою про забезпечення позову, та просить суд вжити заходів забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_4 вчиняти продаж, дарування квартир АДРЕСА_4 і АДРЕСА_3 , а також заборони ОСОБА_4 отримувати кошти від орендарів кв. АДРЕСА_3 до розгляду справи по суті.

Заяву обґрунтовує тим, що у складі майна зазначеному у позові ОСОБА_4 знаходяться квартири АДРЕСА_4 і АДРЕСА_3 , право власності на які на цей час зареєстроване за позивачем на підставі ухвали Зарічного районного суду м. Суми від 15 травня 2020 року. Незважаючи на те, що зазначена ухвала скасована Сумським апеляційним судом відповідно до постанови від 27 січня 2021 року і право власності відповідачки на них повинно бути поновлено, їй відмовлено у скасуванні реєстрації спірних об`єктів за позивачем. Користуючись тим, що право власності на спірні квартири зареєстроване за позивачем, він чинить заявниці перешкоди в користування квартирами, замінив замки на вхідних дверях, не пускає відповідачку до квартири, розпоряджається спільним майном на свій розсуд, в тому числі і коштами, які сплачують за оренду кв. АДРЕСА_5 . Зазначені обставини відбуваються тривалий час, створюючи для відповідачки певні труднощі і побоювання щодо можливості продажу спірних квартир позивачем, який має подвійне громадянство України і РФ, часто виїжджає у Дагестан, у м. Київ і його вільне розпорядження спірними квартирами може ускладнити судовий розгляд справи і виконання рішення суду.

В підготовчому засіданні відповідачка та її представник підтримали вказану заяву. Представник позивача заперечував проти її задоволення.

Позивач в підготовче засідання не з`явився, про час і місце судового засідання повідомлений належним чином.

Суд вислухавши думку осіб, які з`явилися в судове засідання, дослідивши надані до заяви про забезпечення позову докази, приходить до такого висновку.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

У частині другій статті 149 ЦПК України передбачено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся, або має намір звернутися до суду.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів заявника від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути ухвалено тільки відповідно до заявлених позовних вимог. Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Частиною першою ст. 150 ЦПК України визначено види забезпечення позову, зокрема позов може бути забезпечений шляхом заборои вчиняти певні дії.

Згідно з частиною третьою статті 150 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) зазначено, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

Таким чином, при розгляді заяви про забезпечення позову суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності заявлених вимог щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками судового процесу.

Окрім того, достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Як вбачається зі змісту заявленого позову, його предметом є питання щодо визнання договорів дарування нерухомого майна недійсними.

Заявником не вказано обгрунтованості доводів щодо необхідності вжиття зазначених заходів забезпечення позову з урахуванням заявлених позовних вимог та яким чином невжиття вказаного виду забезпечення позову призведе до невиконання судового рішення про визнання договорів дарування недійсними, в разі його задоволення.

Отже заявлений спосіб забезпечення позову шляхом заборони позивача вчиняти певні дії не відповідає предмету позову, оскільки не доведено, що невжиття такого заходу буде забезпечено неможливість виконання рішення суду за результатами розгляду позовних вимог про визнання договорів дарування недійсними.

Отже заявником не доведено що вжиття такого способу забезпечення позову призведе до запобіганню невиконання рішення суду або ефективному захисту прав та інтересів позивача.

З огляду на вказане, заява ОСОБА_2 про забезпечення позову задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149, 150,151, 153, 260, 261 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_2 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Рибалка Клавдія Дмитрівна про визнання договорів дарування недійсними відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з моменту її складання апеляційної скарги.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Зарічний районний суд м. Суми.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя А.П.Сидоренко