справа №176/751/21
провадження №2/176/447/21
у х в а л а

19 липня 2021 року Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючої судді Волчек Н.Ю.,

за участю секретаря с/з Овчаренко О.Ю.,

розглянувши клопотання відповідача ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про поновлення процесуального строку на надання відзиву на позовну заяву, про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, про обов`язкову участь позивача при розгляді цивільної справи, про витребування доказів, про призначення судово-психологічної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої працівнику внаслідок ушкодження його здоров`я, -

ВСТАНОВИВ:

12 травня 2021 року ОСОБА_1 через свого повноважного представника, адвоката Меланчук І.В. звернувся до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області із зазначеним вище позовом, де просить ухвалити судове рішення, яким стягнути з відповідача на свою користь в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я 390000 грн.

Ухвалою Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 13 травня 2021 року відкрито провадження по справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.

07 червня 2021 року від відповідача отримано клопотання про надання додаткового строку на підготовку відзиву та клопотань по справі.

29 червня 2021 року від відповідача отримано відзив на позовну заяву, до якого долучено клопотання про поновлення процесуального строку на надання відзиву на позовну заяву та клопотань по справі, яке обґрунтовано тим, що ухвала про відкриття провадження надійшла на адресу відповідача 19.05.2021 року, а останнім днем подання відзиву є 03.06.2021 року, однак на підготовку відзиву на позов відповідачу потрібен додатковий час.

Крім того до відзиву відповідач додав клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, вважаючи, що дану справу недоцільно розглядати в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки вона є складною, становить значний суспільний інтерес, так як має прецедентний характер, потребує проведення експертиз, витребування медичної документації, потребує допиту позивача особисто та ін.

Також до відзиву відповідач долучив клопотання про обов`язкову участь позивача при розгляді справи, оскільки у останнього необхідно з`ясувати, яким чином позивачем була розрахована зазначена в позові сума позовних вимог, в чому саме полягає моральна шкода, завдана на його думку позивачу, чому позивач вбачає вину підприємства в межах предмета спору та ін. Клопотання про витребування у позивача належним чином завіреної довідки МСЕК серії ДНА 02 №024419 та належним чином завіреної копії індивідуальної програми реабілітації інваліда ОСОБА_1 обґрунтовано тим, що позивач долучив до позовної заяви тільки копію виписки з довідки, що в свою чергу унеможливлює доведення позивачем обставин на які він посилається, а зміст індивідуальної реабілітаційної програми позивача має суттєве значення при розгляді справи.

Крім того, до відзиву на позов відповідач додав клопотання про призначення судово-психологічної експертизи з метою підтвердження негативних змін у психологічному стані позивача, яких він зазнав внаслідок вказаних у позовній заяві обставин.

07 липня 2021 року від позивача ОСОБА_1 отримано заперечення щодо всіх заявлених клопотань відповідача, посилаючись на їх необґрунтованість та письмові пояснення.

Вивчивши клопотання позивача, вважаю за необхідне клопотання про поновлення процесуального строку на подання відзиву на позов задовольнити, у задоволенні інших клопотань відповідача відмовити з наступних підстав.

Щодо поновлення процесуального строку на подачу відзиву на позов.

Відповідно до ч. 5 статті 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до статті 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи,поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом,у якому належить вчинити процесуальну дію,стосовно якої пропущено строк,а заява про продовження процесуального строку,встановленого судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Таким чином оскільки 07.06.2021 відповідач подавав клопотання про надання додаткового строку на підготовку відзиву на позов, яке у зв`язку із відпусткою судді не було вчасно розглянуто, вважаю за необхідне поновити відповідачу пропущений строк на подачу відзиву на позов та прийняти даний відзив.

Щодо клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до п. 2 ч.1 ст.274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи, що виникають з трудових відносин.

Відповідно до ч.4 ст.274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Відповідно до ч.5 ст.279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до ч. 4 ст. 277 ЦПК України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обгрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення, 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Розглянувши клопотання відповідача про перехід від спрощеного провадження в загальне позовне провадження, суд вважає його необгрунованим, оскільки інститут спрощеного позовного провадження покликаний сприяти ефективності судового розгляду та прискорення розгляду справ, що виникають з трудових правовідносин, а у клопотанні про розгляд справи у загальному позовному провадженні відповідач зазначає, що справа складна, оскільки потребує проведення експертизи, допиту позивача у судовому засіданні та витребування доказів по справі. При цьому клопотань про допит свідків, відповідач не заявляє та не зазначає, які ще додаткові пояснення, окрім тих, що він зазначив у відзиві на позов може надати представник відповідача у судовому засіданні.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні даного клопотання відповідача, оскільки всі докази можуть бути подані сторонами з позовною заявою та у відзиві на позовну заяву, тому доказування у справі не вимагає проведення судового засідання.

Оскільки судом вирішено питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін не підлягає задоволенню клопотання про обов`язкову участь позивача при розгляді цивільної справи.

Щодо клопотання про витребування доказів необхідно зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 84 ЦПК України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 84 ЦПК України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

У своєму клопотанні відповідач не зазначає причини неможливості самостійно отримати вищезазначені докази, відомостей про те, чи звертався він до позивача чи МСЕК із заявою про надання йому даних доказів, чи отримав він письмову відмову у наданні такої інформації. Крім того, позивач у своєму запереченні щодо клопотання зазначає, що не проходив огляди МСЕК та ЛКК на предмет дослідження психо-емоційного стану та не посилається на відповідні докази в позові, а витребування індивідуальної програми його реабілітації, а також копій медичних висновків щодо психо-емоційного стану, виходять поза межі позовних вимог.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання відповідача про витребування додаткових документів.

Щодо клопотання відповідача про призначення по справі судово-психологічної експертизи.

Відповідно до ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Необхідність судової експертизи в цивільному судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень. Експертиза - це науковий, дослідницький шлях до висновків, які формулюються у висновку експерта, про фактичні обставини справи.

При цьому, судова експертиза призначається лише в разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Згідно ч.2 ст.102 ЦПК України, предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Відповідно до частин 1, 3 статті 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

За загальним правилом експертиза призначається коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи та поданих доказів, при цьому особа, яка заявляє клопотання про призначення експертизи, повинна обґрунтувати та довести необхідність її призначення.

Однак, виходячи із предмету спору, та враховуючи, що стягнення моральної, завданої внаслідок ушкодження здоров`я людини, не є обов`язковим, призначення судово-психологічної експертизи, суд не вбачає обґрунтованих підстав для задоволення клопотання відповідача.

Таким чином, мета проведення у справі судово-психологічної експертизи зводиться до визначення розміру моральної шкоди та її наявності, що призводить до штучного затягування процесу, при цьому як наголошує ЄСПЛ: право на вчинення процесуальних дій стороною або щодо певної сторони не є необмеженим, позаяк обмежується, зокрема, необхідністю дотримання прав іншої сторони в процесі та власне необхідністю забезпечити дотримання права на справедливий суд у розумінні п.1 ст.6 Конвенції (рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (п.п. 52, 53, 57 та ін.).

В свою чергу, відповідно до п.4.1 рішення Конституційного Суду України № 1-9/2004 від 27 січня 2004 року, моральна шкода потерпілого від нещасного випадку на виробництві чи професійного захворювання полягає зокрема, у фізичному болю, фізичних та душевних стражданнях, яких він зазнає у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я. Як наслідок, моральна шкода, заподіяна умовами виробництва, спричинює порушення таких особистих немайнових прав, як право на життя, право на охорону здоров`я тощо. Ушкодження здоров`я, заподіяні потерпілому під час виконання трудових обов`язків, незалежно від ступеня втрати професійної працездатності спричинюють йому моральні та фізичні страждання.

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості (частина третя статті 23 ЦК України).

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Таким чином, у задоволенні даного клопотання відповідача необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 76, 84, 102, 127, 274, 279 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Поновити відповідачу ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» пропущений строк на подачу відзиву на позов та прийняти відзив на позов.

У задоволенні клопотань відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, про обов`язкову участь позивача при розгляді цивільної справи, про витребування доказів, про призначення судово-психологічної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої працівнику внаслідок ушкодження його здоров`я - відмовити у зв`язку з із безпідставністю та необґрунтованістю.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя Жовтоводського міського суду

Дніпропетровської області Н.Ю. Волчек