Справа № 639/4644/20
Провадження:2/639/698/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2021 року

Жовтневий районний суд м. Харкова в складі :

головуючого судді - Рубіжного С.О.

за участю секретаря - Чубенко О.С.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , Харківської міської ради, третя особа - ОСОБА_4 про надання додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини, за зустрічним позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору - ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , Харківської міської ради, третя особа ОСОБА_3 про надання додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

24 липня 2020 року до Жовтневого районного суду м. Харкова звернуласяпозивач ОСОБА_1 з позовною заявою до ОСОБА_3 , Харківської міської ради, третя особа - ОСОБА_4 про надання додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини, в якій просила суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 тривалістю в три місяці, який починається з дня набрання рішенням суду законної сили, а також визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті брата ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 тривалістю в три місяці, який починається з дня набрання рішенням суду законної сили

В обґрунтування заявлених позовних вимог посилається на те, що позивач є донькою ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира АДРЕСА_1 , яка належала померлій на підставі свідоцтва про право власності на житло від 26.10.1993 року.

Неможливість подання заяви про прийняття спадщини у шестимісячний строк була обумовлена встановленням постановою КМУ від 11.03.2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусомSARS-CoV-2» з 12.03.2020 року на всій території України карантину.

Зазначеною постановою КМУ від 11.03.2020 №211 (у редакції з 17.03.2020 року) на період карантину, серед іншого, було заборонено роботу суб`єктів господарювання, яка передбачає приймання відвідувачів.

Так, позивач вважала, що зазначені обмеження стосуються всіх суб`єктів, які здійснюють пов`язану із прийняттям відвідувачів, діяльність, у т.ч. нотаріусів.

Крім того, сама позивач входить до групи ризику, оскільки вона має онкологічну хворобу та була інвалідом другої групи, а тому на період введення карантину знаходилася та зараз знаходиться на самоізоляції.

14.07.2020 року позивач звернулася до Шостої ХМДНК з заявою про видачу свідоцтва на її ім`я про право на спадщину за законом після смерті матері ОСОБА_5 .

Державним нотаріусом було відмолено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її матері у зв`язку з пропуском нею шестимісячного строку для прийняття спадщини, яка не подала відповідну заяву та яка за однією адресою зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не проживала і не була зареєстрована.

Таким чином позивач пропустила строк на прийняття спадщини після смерті своєї матерії ОСОБА_5 з поважних причин.

Крім того, позивач є рідною сестрою ОСОБА_6 , який ІНФОРМАЦІЯ_2 помер. Після смерті брата ОСОБА_6 відкрилася спадщина, до якої входить квартира АДРЕСА_1 , яка була останнім успадкована після смерті матері ОСОБА_5 , шляхом фактичного проживання разом із нею.

Отже, оскільки померлий ОСОБА_6 на день смерті матері ОСОБА_5 був зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , то останній в силу положень ч.3 ст. 1268 ЦК України вважається таким, що прийняв спадщину після її смерті.

Так, ОСОБА_1 відомо, що у її брата ОСОБА_6 є донька ОСОБА_3 , яка в силу ст. 1261 ЦК України є спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_6

ОСОБА_1 , яка є рідною сестрою ОСОБА_6 є спадкоємцем другої черги після його смерті.

Таким чином, виникнення у позивача права на спадкування після смерті її брата ОСОБА_6 залежить від неприйняття або відмови від її прийняття спадщини його донькою ОСОБА_3 , яка не проживала та не була зареєстрована зі своїм батьком ОСОБА_6 , а тому строк на прийняття спадщини ОСОБА_1 згідно ч. 3 ст. 1270 ЦК України продовжується до трьох місяців після спливу шестимісячного строку на прийняття спадщини, тобто строк продовжується до 30.09.2020.

Як вказано вище, позивачем строк на подання заяви про прийняття спадщину пропущено з поважних причин зумовлених постановою КМУ від 11.03.2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусомSARS-CoV-2» з 12.03.2020 року на всій території України карантину.

14.07.2020 року державним нотаріусом було відмолено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її брата у зв`язку з пропуском нею шестимісячного строку для прийняття спадщини.

У зв`язку з вищевикладеним позивач і була змушена звернутися до суду з даною позовною заявою.

Ухвалою суду від 06 серпня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі. Призначено підготовче судове засідання.

Клопотання позивача ОСОБА_1 про витребування доказів задоволено.

30 вересня 2020 року через канцелярію суду від представника ОСОБА_2 який діє в інтересах ОСОБА_4 надійшла позовна заява до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_3 про надання строку на прийняття спадщини, в якій він просив суд визначити ОСОБА_4 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, посвідченим 5 ХДНК 19.02.1994 року, після смерті баби ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю в два місяці з дня набрання рішення суду законної сили.

В обґрунтування заявлених позовних вимог посилається на те, що від його матері ОСОБА_1 він дізнався про розгляд вищевказаної позовної заяви.

ОСОБА_4 є онуком ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та після смерті останньої відкрилася спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1 .

Оскільки після смерті ОСОБА_5 є спадкоємцем першої черги саме її донька ОСОБА_1 , він не звертався з відповідною заявою про прийняття спадщини.

Натомість 15.09.2020 року ОСОБА_4 отримав лист від Шостої ХМДНК на свої ім`я, в якому повідомлено, що за життя ОСОБА_5 залишила заповіт на користь ОСОБА_4 .

Про наявність заповіту ОСОБА_4 не було відомо, який складений його бабусею, що позбавило його можливості подати відповідну заяву при прийняття спадщини у визначений законом строк.

17.09.2020 року ОСОБА_4 звернувся до Шостої ХМДНК з заявою про видачу на його ім`я свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

Постановою державного нотаріуса Шостої ХМДНК від 17.09.2020 відмовлено ОСОБА_4 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з пропуском ним шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Окрім того, на нотаріуса покладено обов`язок повідомити спадкоємця про необхідність подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом чи про відмову від її прийняття, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття заяви.

Так, ОСОБА_4 у шестимісячний строк нотаріусом не було повідомлено про відкриття спадщини, наявність на його ім`я заповіту, та відповідно, наявності у нього спадкових прав, а таке повідомлення він отримав лише 15.09.2020 року.

Таким чином, оскільки ОСОБА_4 на момент складання заповіту (19.02.1994 року) був неповнолітнім, а також враховуючи, що нотаріус не вчинив вчасно належним чином повідомлення про виклик спадкоємця за заповітом, окрім того сам ОСОБА_4 не був спадкоємцем першої черги, а отже у нього самостійних підстав не було звертатися. У зв`язку з цим він вважає, що строк на звернення до нотаріуса про прийняття спадщини пропущено з поважних причин.

Ухвалою суду від 01 жовтня 2020 року залучено до участі у цивільній справі № 639/4644/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про надання додаткового строку на прийняття спадщини в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору - ОСОБА_4 .

Прийнято позовну заяву від третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_3 про надання строку на прийняття спадщини до сумісного розгляду з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про надання додаткового строку на прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 26 січня 2021 року залучено у якості співвідповідача Харківську міськураду у цивільній справі № 639/4644/20 за позовною ОСОБА_7 до ОСОБА_3 про надання додаткового строку на прийняття спадщини та позовної заяви від третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_3 про надання строку на прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 26 січня 2021 року витребувано з Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори належним чином завірені копії документів зі спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , які надійшли після звернення до нотаріальної контори Брюховецького М.Є., та копію заповіту.

Ухвалою суду від 05 квітня 2021 року закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовної заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про надання додаткового строку на прийняття спадщини та позовної заяви від третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_3 про надання строку на прийняття спадщини.

Призначено справу до судового розгляду в судове засідання.

Ухвалою суду від 12 травня 2021 року клопотання позивача ОСОБА_1 про залучення до участі у справі співвідповідача Харківську міську раду - задоволено.

Залучено у якості співвідповідача Харківську міську раду у цивільній справі №639/4644/20 за позовної заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про надання додаткового строку на прийняття спадщини.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі, надала пояснення посилаючись на обставини, які викладені у позовній заяві. Позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила суд їх задовольнити.

Представник третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги ОСОБА_4 - ОСОБА_2 в судовому засіданні свою позовну заяву підтримав у повному обсязі, надав пояснення посилаючись на обставини, які викладені у позовній заяві. Позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив суд їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце слухання справи повідомлялася належним чином, про причини не явки суд не повідомила. Позовну заяву ОСОБА_1 разом із додатками до неї та позовну заяву ОСОБА_4 разом із додатками до неї отримала 01.10.2020 року, про що свідчить її підпис на обкладенці справи. Відзив або будь яких пояснень, а також клопотань про відкладання слухання справи на адресу суду не надходило.

Представник Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи міститься заява про розгляд справи без його участі, в якій він просив суд ухвалити рішення згідно чинного законодавства України.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення позивача та представника третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги, суд приходить до наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_5 . (а.с.11,12)

ОСОБА_4 є сином ОСОБА_1 , та онуком ОСОБА_5 . ( а.с.11, 86)

19 лютого 1994 року ОСОБА_5 склала заповіт, у якому заповіла належну їй на праві особистої власності квартиру АДРЕСА_1 онуку - ОСОБА_4 , який посвідчено державним нотаріусом П`ятої ХДНК Якименко О.І., зареєстровано в реєстрі за № 5-521. (а.с.151)

ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_5 померла, у зв`язку із чим відкрилася спадщина на належне їй майно. (а.с. 9, 85)

З свідоцтва про право власності на житло від 26.10.1993 року вбачається, що квартира за адресою АДРЕСА_1 належить на праві приватної власності ОСОБА_5 . Свідоцтво видане згідно з розпорядженням від 25.10.1993 р., № 280. (а.с.18)

Згідно довідки №2014 з місця проживання про склад сім`ї та прописку, ОСОБА_8 постійно прописаний за адресою: АДРЕСА_3 . (а.с. 18)

14 липня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до Шостої Харківської міської держаної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, після смерті матері - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з чим державним нотаріусом було видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, де вказано, що ОСОБА_1 не прийняла спадщину після померлої, заяву про прийняття спадщини після смерті спадкодавця до нотаріальної контори протягом строку, встановленого для прийняття спадщини не подала та за однією адресою разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини не проживала і не була зареєстрована. (а.с.7)

ОСОБА_1 , також зазначила, що вона є рідною сестрою ОСОБА_6 (а.с.11, 13)

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 помер (а.с.10), у зв`язку із чим відкрилася спадщина, до якої входить квартира АДРЕСА_1 , яка була останнім успадкована після смерті його матері ОСОБА_5 , шляхом фактичного проживання разом з нею.

14 липня 2020 року ОСОБА_1 , на її звернення до Шостої ХМДНК щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, після смерті брата - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , також державним нотаріусом було видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, де вказано, що ОСОБА_1 не прийняла спадщину після померлого, заяву про прийняття спадщини після смерті спадкодавця до нотаріальної контори протягом строку, встановленого для прийняття спадщини не подала та за однією адресою разом із спадкодавцем на час відкриття спадщинине проживала і не була зареєстрована. (а.с.8)

На адресу третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_4 надійшов лист від 08.09.2020 року № 2705/02/14 Шостої ХМДНК, в якому повідомлено його, що в провадженні Шостої ХМДНК знаходиться спадкова справа №437/2020 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 та повідомлено, що остання залишила заповіт на користь ОСОБА_4 (а.с.81)

Вищевказаний лист ОСОБА_4 було отримано 09.09.2020 року. (а.с.82,83)/

17.09.2020 року ОСОБА_4 звернувся до Шостої Харківської міської державної нотаріального контори щодо видачі на його ім`я свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченого П`ятою Харківською державною нотаріальною конторою 19.02.1994, зареєстрованого в реєстрі за № 5-521, після смерті баби - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка на час смерті була зареєстрована в АДРЕСА_1 . (а.с.84)

17.09.2020 року державним нотаріусом було видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, де вказано, що онук ОСОБА_4 не прийняв спадщину після померлої, заяву про прийняття спадщини після смерті спадкодавця до нотаріальної контори протягом строку, встановленого для прийняття спадщини не подав та за однією адресою разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини не проживав і не був зареєстрований. (а.с.84)

На адресу суду від Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори надійшла копія спадкової справи №437/2020 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_5 , в якій міститься: заява ОСОБА_1 від 14.07.2020 року про видачу свідоцтва про право власності на спадщину за законом, паспортні дані ОСОБА_1 , свідоцтво про народження ОСОБА_1 , Інформаційна довідка зі спадкового реєстру, Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі, Інформаційна довідка зі спадкового реєстру (заповіти/спадкові справи), свідоцтво про смерть ОСОБА_5 , свідоцтво про право власності від 26.10.1993 року, свідоцтво про смерть ОСОБА_6 , Картка фізичної особи - платника податків ОСОБА_1 , Довідка щодо переліку документів, необхідних для оформлення спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину, із зазначенням розміру плати за вчинення відповідних нотаріальних дій ОСОБА_1 від 14.07.2020, відповідь на запит стосовно відомостей по заповіту від 27.08.2020, заповіт ОСОБА_5 , повідомлення ОСОБА_4 від 08.09.2020, постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії ОСОБА_4 від 17.09.2020. (а.с.59-73, 150-153)

Також, на адресу суду від Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори надійшла копія спадкової справи № 438/2020 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 , в якій міститься: заява ОСОБА_1 про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, свідоцтво про смерть ОСОБА_6 , паспортні дані ОСОБА_1 , Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 14.07.2020, Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі, Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі, Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), свідоцтво про право власності на житло, Повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження, постанова про відмову у вчиненні нотаріальної від 14.07.2020 ОСОБА_1 після смерті брата ОСОБА_6 , постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 14.07.2020 ОСОБА_1 після смерті матері ОСОБА_5 , Повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб, Довідка щодо переліку документів, необхідних для оформлення спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину, із зазначенням розміру плати за вчинення відповідних нотаріальних дій ОСОБА_1 від 14.07.2020. (а.с.43-58)

Відповідно до ч.1 ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст.ст. 1223, 1233 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

В абзаці 6 п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважність пропуску строку є оціночною категорією та підлягає з`ясуванню у кожному окремому випадку.

ОСОБА_1 є спадкоємицею за законом після смерті своєї матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також спадкоємицею після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки його донька ОСОБА_3 не прийняла спадщину після смерті свого батька. ОСОБА_1 не звернулася вчасно до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки із запровадженням на території України карантинних заходів підпадає у групу ризику, та знаходилася на самоізоляції, та вважала, що зазначені обмеження стосуються всіх суб`єктів, які здійснюють пов`язану із прийняттям відвідувачів, діяльність, у т.ч. нотаріусів.

ОСОБА_4 є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . Він не звернувся своєчасно до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знав про існування заповіту. Зворотного по справі не доведено.

Відповідно до правової позиції висловленої Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Окрім того, Верховний Суд України в постанові від 26.06.2019 року по справі 565/1145/17 зазначив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 чинного на час виникнення спірних правовідносин Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Враховуючи викладене, ОСОБА_1 пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом з поважних причин, а саме у зв`язку із запровадженням на території України карантинних заходів вона перебувала на самоізоляції, оскільки підпадає у грипу ризику, у зв`язку з цим суд приходить до висновку, що існують підстави для визначення їй додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

ОСОБА_4 пропущено строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки він не проживав разом зі спадкодавцем на момент смерті, не є спадкоємцем першої черги за законом, а тому об`єктивно не міг знати про наявність на його ім`я заповіту, а також враховуючи свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.

Враховуючи, що ОСОБА_3 , ОСОБА_1 не подали своєчасно заяви про прийняття спадщини, вони в силу закону не вважаються спадкоємцями, тому належним відповідачем у заявлених вимогах за первісним позовом та за позовом третьої особи є Харківська міська рада та в частині вимог до останньої підлягають задоволенню.

Вимоги за первісним позовом та за позовом третьої особи до інших осіб задоволенню не підлягають, оскільки заявлені до неналежних відповідачів.

Керуючись ст.ст.13,81,258,265,268 ЦПК України, ст.ст. 1217, 1220, 1222, 1223, 1233,1270,1272 ЦК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_5 , , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , тривалістю в три місяці, який починається з дня набрання рішенням суду законної сили.

Визначити ОСОБА_1 , строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті брата ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , тривалістю в три місяці, який починається з дня набрання рішенням суду законної сили.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Зустрічний позов третьої особи ОСОБА_4 задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_4 додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, посвідченим П`ятою Харківською державною нотаріальною конторою 19.02.1994 року, зареєстрованим в реєстрі за № 5- 521, після смерті баби ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , тривалістю в два місяці, який починається з дня набрання рішенням суду законної сили.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі через Жовтневий районний суд м. Харкова апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня з дня складання повного рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Найменування сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 „ рнокпп НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 .

Третя особа яка заявляє самостійні вимоги ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_9 ,, рнокпп НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_5

Співвідповідач: Харківська міська рада, місцезнаходження за адресою: м. Харків, м-н Конституції, б. 7, .

Співвідповідач (третя особа за зустрічним позовом): ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_6

Повний текст рішення складено 02.08.2021 року.

Суддя С.О. Рубіжний