КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
_____________________________________
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/7838/2021
У Х В А Л А

9 липня 2021 року суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Рейнарт І.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Нікітіної-Дудікової Ганни Юріївни на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 25 листопада 2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Аграрний фонд» про скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності, наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу,

встановив:

рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 25 листопада 2020 року у задоволенні позову відмовлено.

На вказане рішення суду 15 квітня 2021 року представник ОСОБА_1 - адвокат Нікітіна-Дудікова Г.Ю. подала апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду.

19 квітня 2021 року матеріали справи витребувані з Шевченківського районного суду міста Києва.

Матеріали справи надійшли до Київського апеляційного суду 7 липня 2021 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

З протоколу судового засідання вбачається, що у судовому засіданні 25 листопада 2020 року судом були проголошені вступна та резолютивна частини рішення суду, дата складання повного судового рішення не зазначена, тому строк на апеляційне оскарження рішення суду закінчився 28 грудня 2020 року, враховуючи вихідні дні.

Згідно ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Частиною 1 статті 127 ЦПК України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно досупровідного листа копія рішення суду направлена на адресу позивача 18 грудня 2020 року (с.с. 153). Однак, матеріали справи не містять даних про дату її отримання.

У тексті апеляційної скарги представник позивача зазначає, що копію рішення суду

позивач не отримував, з його змістом ознайомився у Єдиному державному реєстрі

судових рішень після оприлюднення 16 березня 2021 року.

При цьому, представник позивача не просить поновити пропущений строк на апеляційне оскарження рішення суду і заяви про поновлення пропущеного процесуального строку представник позивача не подала.

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи, що апеляційна скарга подана після закінчення строку, встановленого ЦПК України на її подання, заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження представник позивача не подала, апеляційна скарга залишається без руху, а представнику позивача надається строк для подачі заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якій необхідно зазначити підстави для поновлення строку.

Крім того, згідно п. 2 ч. 2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та електронної пошти, офіційна електронна адреса, за наявності.

У порушення вказаної норми процесуального права у апеляційній скарзі зазначено населений пункт, в якому проживає позивач, однак не зазначено область та район, де знаходиться вказаний населений пункт. Крім того, у апеляційній скарзі не зазначені номери засобів зв`язку та електронної пошти учасників справи.

Враховуючи, що на даний час держава не у повному обсязі здійснює фінансування Київського апеляційного суду на поштові витрати, не зазначення у апеляційній скарзі відомостей щодо засобів зв`язку та електронної пошти учасників справи позбавляє можливості апеляційний суд повідомити учасників справи про наявність апеляційного провадження, направити копію апеляційної скарги та призведе до неможливості розгляду справи у визначені законом строки.

Таким чином, представнику позивача необхідно скласти апеляційну скаргу відповідно до вимог ст. 356 ЦПК України, направити даний текст апеляційної скарги до Київського апеляційного суду та надати копії цієї апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи.

Крім того, у порушення п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги не доданий документ про сплату судового збору.

Відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У пункті 1 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» визначено, що від

сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Позивач звернувся до суду з позовом про оскарження двох наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та наказу про звільнення, а також про поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

На підставі п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивач звільнений від сплати судового збору за позовні вимоги про скасування наказу про звільнення та поновлення на роботі. Інші позовні вимоги підлягають оплаті судовим збором.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до суду позовної заяви немайнового характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивач подав позовну заяву 25 листопада 2019 року, прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 1 січня 2019 року становив 1921грн.

Таким чином, позивач повинен був сплатити судовий збір за дві вимоги немайнового характеру (про визнання незаконними та скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності) 1 536грн 80коп. та за вимоги про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - 1% від заявленої суми.

Відповідно до наявного в матеріалах справи розрахунку, наданого представником позивача, середній заробіток за час вимушеного прогулу становить 1 030 164грн 16коп. (с.с.133 т.2), а відтак судовий збір визначається у максимальному розмірі 9 605грн.

Отже, судовий збір за подання позовної заяви становив 11 141грн 80коп., тому судовий збір за подання даної апеляційної скарги становить 16 712грн 70коп.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у розмірі 16 712грн 70коп., а представнику позивача необхідно направити на адресу Київського апеляційного суду оригінал документу, що підтверджує оплату.

Одночасно повідомляю реквізити для оплати судового збору:

- розрахунковий рахунок UA0026010

- отримувач коштів ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101

- банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

-

- код банку отримувача 899998

- код класифікації доходів бюджету 22030101.

Керуючись статтями 185, 356, 357 ЦПК України, суддя

ухвалив:

апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Нікітіної-Дудікової Ганни Юріївни на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 25 листопада 2020 року залишити без руху, надавши представнику позивача десять днів з дня вручення копії ухвали для подачі заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням підстав для поновлення строку, усунення недоліків апеляційної скарги та надання документів про оплату судового збору.

Якщо заяву не буде подано у зазначений строк або вказані підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

У разі невиконання ухвали суду в частині усунення недоліків апеляційної скарги, вона буде вважатися неподаною та повернута представнику позивача.

Ухвала оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя