КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №552/3639/21
Провадження № 2/552/1470/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27.07.2021 року Київський районний суд м.Полтави в складі:

Головуючого судді Турченко Т.В.

При секретарі Сороці Є.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Полтаві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин із спадкодавцем та визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И В:

07.07.2021 року до суду звернулася ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин із спадкодавцем та визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом. В позовній заяві вказує на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_3 . 23.06.2021 року нотаріусом їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, враховуючи відсутність частини документів, які б підтвердили б її право на отримання спадщини як спадкоємця за законом. В зв`язку з чим просила суд встановити факт родинних стосунків, а саме те, що вона є донькою померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 . Визнати за нею право власності на частину нерухомого майна, а саме квартиру АДРЕСА_1 , що належала на праві спільної сумісної власності її матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

08.07.2021 року ухвалою суду відкрито провадження по справі та призначено підготовче засідання.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 та її адвокат Яресько Н.В. не з`явилися, попередньо надали заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, просять задовольнити.

14.07.2021 року на адресу суду надійшла заява відповідача ОСОБА_2 про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги визнає в повному обсязі, щодо їх задоволення не заперечує. Щодо розгляду справи по суті в підготовчому судовому засіданні не заперечує.

Третя особа приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми) Оканенко Т.Є. в судове засідання не з`явилася, заяв чи клопотань про відкладення розгляд справи чи розгляд справи за її відсутності на адресу суду не надходило.

За наявності у справі достатніх доказів, суд приходить до висновку про розгляд справи за відсутності сторін, що не з`явилися в судове засідання.

Крім того, враховуючи вимоги ч.3 ст.200 ЦПК України та визнання відповідачем ОСОБА_2 позову, суд приходить до висновку про ухвалення рішення в підготовчому судовому засіданні.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 05.05.1999 року, актовий запис №1128 (а.с.11).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на частку в квартирі АДРЕСА_1 .

Як вбачається із свідоцтва про право власності на житло, виданого 25.04.1995 року Відділом приватизації житла м.Полтави, квартира АДРЕСА_1 належить на праві приватної спільної сумісної власності ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с.6).

23.06.2021 року приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми) Оканенко Т.Є. відмовлено у прийнятті заяви у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки ОСОБА_1 не надано документів, які б підтвердили факт родинних відносин із померлою ОСОБА_3 (а.с.16).

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно роз`яснення п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо твердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину та інше.

Тобто за змістом зазначених норм, суди встановлюють юридичні факти тільки у разі, коли особою вчинено всі можливі заходи по отриманню необхідних документів. І тільки у разі наявності об`єктивних причин, які не залежать від волі особи, що обумовлюють неможливість отримання документу на підтвердження юридичного факту, такий факт може встановити суд у порядку окремого провадження.

Копією свідоцтва про народження ОСОБА_5 (а.с.12) встановлено, що її батьками є ОСОБА_6 та ОСОБА_3 .

Також судом встановлено, що в 1982 році ОСОБА_5 зареєструвала шлюб та змінила прізвище на ОСОБА_7 , про що свідчить копія свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_2 , актовий запис №20 (а.с.14).

Потім позивач зареєструвала вдруге шлюб, який в подальшому 18.05.1995 року було розірвано та змінила прізвище на ОСОБА_8 , що підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу НОМЕР_3 від 18.05.1995 року, актовий запис №308 (а.с.15).

Крім того, судом встановлено, що за час життя ОСОБА_3 теж мала розбіжності в прізвищі, так в свідоцтві про шлюб (а.с.13) вона значилася як ОСОБА_9 , а в свідоцтві про смерть та свідоцтві про вправо власності на житло прізвище ОСОБА_10 зазначено, як ОСОБА_9 .

Позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем після смерті ОСОБА_11 , але юридично оформити спадщину у неї немає можливості, оскільки при зверненні до нотаріальної контори для оформлення спадщини її було відмовлено та запропоновано звернутися до суду з питанням про встановлення факту родинних відносин між нею та померлою матір`ю, так як у прізвищах матері та доньки є невідповідності.

Враховуючи вищезазначене, а також те, що встановлення факту родинних відносин породжує юридичні наслідки для ОСОБА_1 , а встановити його іншим шляхом неможливо, суд вважає, що позовні вимоги в частині встановлення факту родинних відносин підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом ст. 1262 ЦК України.

Відповідно до частини першої статті 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників) належить їм на праві спільної сумісної власності (спільне майно).

Згідно із частини першої статті 368 ЦК України спільна власності двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними; розпорядження майном, що є у спільній сумісній власності здійснюється за згодою всіх співвласників, якщо інше не встановлено законом

Згідно статті 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Суб`єкт права спільної сумісної власності має право заповідати свою частку у праві спільної сумісної власності до її визначення та виділу в натурі.

За частинами першою, другою статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Відповідно до статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Статтею 328 ЦК України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

При цьому, відповідно до положень ст. 368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Відповідно до ст. 370 ЦК України, якою регулюється питання про виділ частки із майна, що є у спільній сумісній власності та якою передбачено, що співвласники спільної сумісної власності, як і співвласники спільної часткової власності мають право на виділ у натурі частки із спільного майна з тією лише різницею, що учасники першої не мають завідомо визначених ідеальних часток у праві спільної власності, а відтак, вони мають бути передусім визначені, після чого стає можливим виділ частки в натурі. При визначені розміру часток співвласників у спільній сумісній власності вважається, що вони є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між співвласниками, законом або рішенням суду.

Згідно зі статтею 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового права або майнового права та інтересу. Відповідно до пункту 1 частини другої статті 16 ЦК України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Відповідно до статті 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

З матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 є спадкоємцями після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_3 .

Крім того, судом встановлено, що ОСОБА_2 відмовилася від прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 . В зв`язку з чим, на даний час єдиним спадкоємцем на спадкове майно, що відкрилося після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 є позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги в частині визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом також підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 3-13, 259, 3264-265 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є донькою померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 .

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 право власності на частину нерухомого майна, а саме квартиру АДРЕСА_1 , що належала на праві спільної сумісної власності ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду через Київський районний суд м. Полтави протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники справи:

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ;

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_5 , зареєстрована: АДРЕСА_3 .

Третя особа Приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Оканенко Тетяна Євгеніївна, юридична адреса: м.Полтава, вул. Великотирнівська,31/1.

Повний текст рішення складено 28.07.2021 року.

Головуючий Турченко Т.В.