Провадження № 2-во/761/138/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2021 року суддя Шевченківський районний суд м. Києва Макаренко І.О. розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва від 23.03.2021 по справі №761/20281/20 за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Таскомбанк» про визнання бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

встановив:

Заявник звернувся до суду з вказаною заявою обґрунтовуючи її тим, що в ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва від 23.03.2021 про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Таскомбанк» про визнання бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, суд припустився описки, а саме: помилково зазначено назву позову: «про визнання бездіяльності та зобов`язання вчинити дії», тоді як має бути: «про визнання неправомірною відмови видати вклад».

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Відповідно до п.19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 р. № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер: написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків, арифметичні помилки.

Виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22.02.2017р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

З вищевказаного випливає, що назва позову не зазначається дослівно з позовної заяви, а виходить із змісту позовних вимог заявлених позивачем. Зазначення про визнання бездіяльності та зобов`язання вчинити дії відповідача, без такої деталізації, не змінює ані зміст спору ані предмету чи підстав позову, відповідно, це не може вважатися допущеною опискою, яка впливатиме на зміст судового рішення та потребує виправлення.

На підставі вищевикладеного, враховуючи відсутність описки в ухвалі суду від 23.03.2021, заява позивача про виправлення описки задоволеню не підлягає.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд

ухвалив:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва від 23.03.2021 по справі №761/20281/20 за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Таскомбанк» про визнання бездіяльності та зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Відповідно до п. 15.5 розділу 15 XIII «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України ухвала суду може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя