Справа № 445/487/20
провадження № 2/445/48/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2021 року Золочівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Сивака В. М.

секретаря судового засідання Захарчук Н.Я.

з участю

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Золочеві Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору служба у справах дітей Золочівської РДА Львівської області про усунення перешкод у спілкуванні з онукою шляхом участі у вихованні малолітньої онуки,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 , в якому просить усунути перешкоди у спілкуванні з її онукою. В обгрунтування позову вказує, що її син ОСОБА_3 перебуває у зареєстрованому шлюбі з відповідачкою. У цьому шлюбі у них народилася дочка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вказує, що у зв`язку із складними відносинами відповідачки з її сином, останній проживає окремо від своєї дитини, а відповідачка чинить перешкоди їй у спілкуванні з онукою. Тому вона зверталася до служби у справах дітей Золочівської РДА Львівської області з проханням встановити порядок спілкування її з онукою. Однак, листом Служба у справах дітей Золочівської РДА Львівської області відмовила їй в розгляді її заяви, посилаючись на те, що вказане питання є виключно компетенцією суду. У зв`язку з чим вона звернулася з даним позовом до суду, в якому просила зобов`язати відповідача не чинити перешкод у спілкуванні з онукою, шляхом участі у її вихованні, встановивши побачення двічі на місяць, у вихідний день.

У відзиві на позовну заяву, відповідач заперечила викладені в позовній заяві обставини, вказавши, що жодних перешкод вона у спілкуванні з дитиною відповідачці не чинить. Окрім того, пояснила, що виникненню складних відносин у неї з батьком дитини сприяла частково позивачка. З часу народження дитини, позивачка навідувала її лише тричі. Зазначила також, що у зв`язку із поширенням на території України гострої распіраторної хвороби COVID-19 та запровадження протиепідеміологічних заходів, вона згідна надавати позивачці дозвіл на відвідування дитини, лише при наявності медичних документів про відсутність будь-яких захворювань, з метою запобігання захворювання її дочки.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала та уточнила, що просить суд встановити побачення з онукою двічі на місяць у вихідний день в присутності відповідачки, оскільки дитині виповнилося лише два роки, вона через перешкоди, які чинилися відповідачкою, з дитиною фактично не бачилася, через що дитина її, як свою бабусю не знає.

Відповідачка в судовому засіданні заперечила проти позовних вимог. Пояснила, що фактично вона не чинила перешкод позивачу у побаченні з дитиною, однак при появі позивача в будинку, де вона проживала з дитиною, одразу ж між ними виникає конфлікт через неприязні відносини, тому, щоб психічно не травмувати дитину, вона не допускала позивача до дитини. Окрім того, пояснила, що на даний час, шлюб між нею та батьком дитини розірвано, вона проживає в новому шлюбі з іншим чоловіком та з дитиною в м. Нововолинськ.

Представник служби у справах дітей Золочівської районної державної адміністрації Львівської області проти задоволення позову заперечив. Вказує, що питання участі баби і діда у спілкуванні з онуками не входить до їх компетенції. Орган у справах дітей вирішує дані питання лише щодо батьків, а не інших родичів та близьких.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти і відповідні їм правовідносини та дійшов наступних висновків.

У принципі 6 Декларації ООН про права дитини від 20 листопада 1959 року закріплено, що дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові та розуміння. Вона має, якщо це можливо, зростати в піклуванні та під відповідальністю своїх батьків, у будь-якому разі - в атмосфері любові та моральної і матеріальної забезпеченості.

Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. ч. 2, 7, 8 ст. 7 СК України сімейні відносини можуть бути врегульовані за домовленістю (договором) між їх учасниками. Дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї.

За змістом ст. 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Позивач являється матір`ю батька неповнолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відтак є бабою дитини.

З пояснень сторін, судом встановлено, що між сторонами склалися неприязні відносини, які стали перешкодою для участі позивача у вихованні та спілкуванні з її онукою, та причиною виникнення даного спору.

З акту обстеження матеріально-побутових умов від 04.12.2019 року, судом встановлено, що відповідач ОСОБА_2 разом з неповнолітньою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає в будинку, в с. Словіта Золочівського району Львівської області, матеріально- побутові умови задовільні. На момент огляду сім`ї, комісією встановлено, що взаємовідносини в сім`ї між матір`ю та батьком дитини складні, при цьому такі відносини склалися через надмірне втручання матері її чоловіка у їх сімейні відносини.

Судом встановлено, що на даний час шлюб між батьками дитини розірвано, відповідач разом з дитиною проживає в м. Нововолинськ.

Будучи допитаною в судовому засіданні, дитячий лікар-психіатр ОСОБА_5 , пояснила, що залишення на деякий час дитини 2-х річного віку з незнайомою їй особою може травмувати психіку дитини. Пояснила, що оскільки баба з дитиною фактично не бачилися, то дитина не може її сприйняти як близьку людину і почуватися в безпеці. Воднас зазначила, що спілкування дитини з рідними сприяє гармонійному розвитку дитини. Тому, варіант побачення і спілкування баби з дитиною в присутності матері можливий, однак, за відсутності будь-яких конфліктів між ними в присутності дитини, оскільки в свідомості дитини відображається неприязнь, яка склалася між дорослими, і це може негативно вплинути на психіку дитини.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ч.ч. 1, 2ст. 89 ЦПК України).

Відтак, суд, проаналізувавши та оцінивши кожний аргумент, наведений сторонами, а також представлені докази, констатує той факт, що позивачем доведено факт вчинення відповідачем перешкод у спілкуванні з онукою та в участі у її вихованні.

Встановивши наявність перешкод у вільному спілкуванні між бабою та онукою, суд доходить до висновку про задоволення позовних вимог в частині усунення перешкод з боку ОСОБА_2 у спілкуванні з онукою ОСОБА_4 .

Наявність конфлікту та неприязні відносини між відповідачем та позивачем не є підставою для обмеження прав позивача на спілкування з онукою.

Вирішуючи питання про усунення перешкод у спілкуванні з онукою і її вихованні, суд виходить з того, що одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Це право полягає, перш за все, у наданні дитині можливості жити і виховуватися в сім`ї. Пріоритетним інтересом є проживання дітей у сім`ї своїх батьків, проте право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків.

Позивач бажає приймати участь у вихованні онучки та спілкуватися з нею. Таке спілкування буде сприяти повноцінному вихованню дитини, її розвитку, оскільки спілкування дитини з бабою служитиме задоволенню життєво важливих психологічних потреб останньої. Позивач має право на спілкування з онукою та приймати участь у її вихованні і при цьому відповідач не має права перешкоджати цьому в інтересах дитини.

Позбавлення баби права на спілкування з онучкою може позбавити дитину родинних зв`язків, турботи та любові з її боку.

Суд бере до уваги пояснення дитячого лікаря- психіатра, про те, що побачення та спілкування позивача з малолітньою онучкою можливе лише в присутності матері, та за відсутності конфліктів при таких зустрічах, зважаючи на вік дитини, її соціальний зв`язок між сторонами.

У зв`язку з цим, суд звертає увагу сторін, що вони зобов`язані заради інтересів дитини прикласти зусиль для нормалізації стосунків, уникати будь-яких конфліктів в присутності дитини.

З врахуванням вищенаведеного, суд вважає, що необхідно визначити позивачу спосіб участі у вихованні онуки ОСОБА_4 шляхом надання їй можливості безперешкодно бачитись, спілкуватись з онукою двічі на місяць: кожної першої суботи календарного місяця з 11 год. по 18 год. та третьої неділі календарного місяця з 11 год. по 18 год., в присутності матері ОСОБА_2 , з урахуванням стану здоров`я дитини, режиму дня та харчування для дитини відповідного віку.

На погляд суду, даний спосіб участі позивача у вихованні онуки буде сприяти звиканню дитини до позивача, соціально адаптовуватись в спілкуванні з позивачем, і таким чином сприятиме забезпеченню повного і гармонійного розвитку її особистості.

Встановлюючи такий спосіб участі позивача у вихованні онуки, суд вкотре наголошує сторонам, що в присутності дитини будь-які конфлікти між ними неприпустимі, та роз`яснює, що вони не позбавлені можливості самостійно, за взаємною згодою та у позасудовому порядку, визначати додаткові способи участі позивача у вихованні та спілкуванні з онукою, а також збільшувати встановлений судом час спілкування.

Таким чином, з урахуванням вищевказаного, позовні вимоги підлягають до задоволення частково.

Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України, суд стягує з відповідача на користь позивача понесені нею витрати по сплаті судового збору пропорційно до розміру задоволених позовних вимог в сумі 454,00 грн.

Керуючись ст. 4, 12,13, 81, 141, 263-265, 268, 273 ЦПК України, ст. 15,16 ЦК України, ст. 19, 159, 257, 263 СК України,суд, -

у х в а л и в:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору служба у справах дітей Золочівської РДА Львівської області про усунення перешкод у спілкуванні з онукою шляхом участі у вихованні малолітньої онуки - задовольнити частково.

Визначити порядок участі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вихованні онуки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом надання їй можливості безперешкодно бачитись, спілкуватись з онукою двічі на місяць: кожної першої суботи календарного місяця з 11 год. по 18 год. та третьої неділі календарного місяця з 11 год. по 18 год., в присутності матері - ОСОБА_2 , з урахуванням стану здоров`я дитини, режиму дня та харчування для дитини відповідного віку.

Зобов`язати ОСОБА_2 не чинити перешкод ОСОБА_1 у побаченнях та спілкуванні з онукою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 454,00 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні витрат по сплаті судового збору.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Львівського апеляційного суду через Золочівський районний суд Львівської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В. М. Сивак