Номер провадження: 22-ц/813/6620/21
Головуючий у першій інстанції Шенцева О.П
Доповідач Гірняк Л. А.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.08.2021 року м. Одеса

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Одеського апеляційного суду в складі:

Головуючого - Гірняк Л.А.

Суддів - Комлевої О.С., Сегеди С.М.,

За участю секретаря - Ющак А.Ю.,

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Приморського районного суду міста Одеси про зустрічне забезпечення позову від 14 грудня 2020 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Державної архітектурно-будівельного інспекції України, Приморської районної адміністрації Одеської міської ради, Державного реєстратора Комунального підприємства «Агенція реєстраційних послуг» Морозової Ольги Станіславівни, Товариства з обмеженою відповідальністю «ГРІНБУД 9», Державного реєстратора Юридичного департаменту Одеської міської ради Гаврющенко Ольги Володимирівни про скасування реєстрації Декларації про готовність об`єкта до експлуатації, визнання незаконним та скасування розпорядження, скасування рішення державного реєстратора, визнання недійсним рішення, визнання недійсним акту прийому-передачі, -

В С Т А Н О В И Л А:

ПРОЦЕДУРА:

Короткий зміст заяви:

Ухвалами Приморського районного суду міста Одеси від 05 жовтня 2020 року за позовною заявою ОСОБА_1 було відкрито провадження у справі та задоволено заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по справі.

Вирішено: накласти арешт на земельну ділянку площею 0,0682 га із кадастровим номером :52:020:0116, цільове призначення: для індивідуального дачного будівництва, адреса: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 101, номер запису про право власності: 35105006, власником якого є ТОВ «Грінбуд 9», та на дачний будинок, загальною площею 57,1 кв.м. за вказаною адресою. Заборонено державним реєстраторам прав на нерухоме майно та органам державної реєстрації вчиняти будь-які дії, а саме проводити державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно, відкриття/закриття розділів в Державному реєстрі прав на нерухоме майно, вносити записи про державну реєстрацію речових прав, реєструвати право власності щодо вказаної земельної ділянки та дачного будинку.

У листопаді представник ТОВ «Грінбуд 9» звернувся із заявою про зустрічне забезпечення, мотивованою тим, що накладені арешти та заборони суттєво зачіпають та обмежують майнові права та інтереси ТОВ «Грінбуд-9», а гарантією відшкодування збитків у результаті застосування таких забезпечувальних заходів є саме зустрічне забезпечення.

Короткий зміст судового рішення першої інстанції:

Ухвалою Приморського районного суду міста Одеси від 14 грудня 2020 року заяву представника ТОВ «Грінбуд 9» про зустрічне забезпечення по цивільній справі № 522/16749/20 було задоволено. Застосоване зустрічне забезпечення позову шляхом внесення ОСОБА_1 на депозитний рахунок суду грошові кошти у розмірі 200 000 грн. та зобов`язано позивачку сплатити вказану суму на депозитний рахунок суду у строк, що не перевищує десяти днів з дня постановлення ухвали про зустрічне забезпечення позову.

Короткий зміст апеляційної скарги:

ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права та неповноту встановлення обставин справи, просить суд скасувати ухвалу Приморського районного суду міста Одеси про зустрічне забезпечення позову від 14 грудня 2020 року по справі №522/16749/20, в задоволенні клопотання представника ТОВ «Грінбуд 9» про зустрічне забезпечення - відмовити.

В силу ч. 2 ст. 369 ЦПК України, ухвала суду першої інстанції щодо зустрічного забезпечення або зміни чи скасування зустрічного забезпечення розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

АРГУМЕНТИ (ДОВОДИ) СТОРІН:

Позивачка обґрунтовує свої вимоги тим, що суду не були надані докази того, що вона вчинила або має намір, намагалася вчинити будь-які дії по відчуженню майна з метою погіршення свого майнового стану або що її майновий стан є таким що не дозволить відшкодувати судові витрати відповідача у випадку відмови у позові.

Посилається на ч. 3 ст. 154 ЦПК України, яка встановлює, що суд застосовує зустрічне забезпечення позову, якщо відповідач понесе можливі збитки у випадку відмови у позові. Вказує, що у разі відмови у позові право власності на спірну земельну ділянку за відповідачем так і залишиться, отже ТОВ «Грінбуд 9» не понесе збитків.

ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ:

Судом встановлено, що ОСОБА_1 було подано позовну заяву до ОСОБА_3 , Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Державної архітектурно-будівельного інспекції України, Приморської районної адміністрації Одеської міської ради, Державного реєстратора Комунального підприємства «Агенція реєстраційних послуг» Морозової Ольги Станіславівни, Товариства з обмеженою відповідальністю «ГРІНБУД 9», Державного реєстратора Юридичного департаменту Одеської міської ради Гаврющенко Ольги Володимирівни про скасування реєстрації Декларації про готовність об`єкта до експлуатації, визнання незаконним та скасування розпорядження, скасування рішення державного реєстратора, визнання недійсним рішення, визнання недійсним акту прийому-передачі.

05 жовтня 2020 року Приморський районний суд міста Одеси задовольнив заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по справі №522/16749/20.

14 грудня 2020 року Приморський районний суд міста Одеси задовольнив заяву представника ТОВ «Грінбуд 9» про зустрічне забезпечення.

ОЦІНКА АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ:

Заслухавши доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовної заяви та доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Задовольняючи заяву представника ТОВ «Грінбуд 9» про зустрічне забезпечення районний суд виходив з того, що невжиття заходів як забезпечення позову, так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду.

Відповідно до ч.1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно з ч. ч. 1,2,5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Оскаржуване судове рішення не відповідає зазначеним вимогам закону, виходячи з наступного.

Стаття 154 ЦПК України зазначає, що суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Отже, метою зустрічного забезпечення є забезпечення відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 154 ЦПК України, суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Отже, реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за виключенням випадків, передбачених ч. 3 ст. 154 ЦПК України.

Аналогічна позиція міститься у Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 квітня 2019 року по справі № 753/2380/18-ц.

Частина 5 ст. 154 ЦПК України зазначає, що розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Згідно ст. 353 ЦПК України в апеляційному порядку може бути оскаржена ухвала про зустрічне забезпечення або зміну чи скасування зустрічного забезпечення.

Апелянтка ствердує, та судом встановлено, що суду не були надані докази того, що вона не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову

Також матеріали справи не містять доказів того, що вона вчинила або має намір, намагалася вчинити будь-які дії по відчуженню майна з метою погіршення свого майнового стану або що її майновий стан є таким що не дозволить відшкодувати судові витрати відповідача у випадку відмови у позові.

Задовольняючи заяву відповідача про зустрічне забезпечення позову, суд першої інстанції вимог закону не врахував, не перевірив доводів ТОВ «Грінбуд 9» про те, що позивачка не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; що майновий стан позивачки або її дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові, що є обов`язковими підставами для застосування зустрічного забезпечення.

Районний суд не встановив, чи є співмірними заходи зустрічного забезпечення позову із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову, та дійшли передчасного висновку про задоволення заяви представника ТОВ «Грінбуд 9» про зустрічне забезпечення.

Судова колегія погоджується с доводами апелянтки стосовно відсутності у разі відмови в задоволенні позовних вимог за даною справою збитків, які могли б бути завдані ТОВ «Грінбуд 9», адже з огляду на позовні вимоги, відмова в їхньому задоволенні не призведе до порушення прав власника.

З огляду на викладене судова колегія вважає, що клопотання про зустрічне забезпечення не підлягає задоволенню з огляду відсутності підстав для зустрічного забезпечення та недоведеності розміру збитків відповідача.

Відповідно до ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 268 ЦПК України, датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст. ст. 268, 367, 368, 374, 376, 381-384, 389 ЦПК України, судова колегія, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Приморського районного суду міста Одеси про зустрічне забезпечення позову від 14 грудня 2020 року - скасувати.

У задоволенні клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Грінбуд 9» про зустрічне забезпечення - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п. п. а) - г) п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України.

Головуючий суддя Л.А. Гірняк

Судді О.С. Комлева

С.М. Сегеда