_________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 520/7099/19
Провадження № 2-з/947/912/21
УХВАЛА

про відмову зустрічного забезпечення позову

15.07.2021 року

Суддя Київського районного суду м.Одеси Гниличенко М.В., розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Адабаш Світлани Аксентіївни про застосування заходів зустрічного забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права власності на нерухоме майно у порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м.Одеси перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права власності на нерухоме майно у порядку спадкування за законом.

Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.04.2019 року справу за вказаним позовом було розподілено судді Гниличенко М.В.

Ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 14.05.2019 року прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження по цивільній справі № 520/7099/19.

19.09.2019 року підготовче провадження по даній справі було закрито та справу призначено до розгляду по суті.

Ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 05.11.2019 року провадження по цивільній справі №520/7099/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом було зупинено до набрання законної сили судового рішення по цивільній справі № 947/22756/19, яка знаходилась у провадженні Київського районного суду м.Одеси.

Постановою Одеського апеляційного суду від 19.11.2020 року рішення Київського районного суду м.Одеси від 04.02.2020 року по цивільній справі № 947/22756/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно залишено без змін. Вказану постанову апеляційного суду було оскаржено в касаційному порядку та на даний час вказана справа знаходиться на розгляді касаційної інстанції, зокрема ухвалою Верховного Суду від 29.06.2021 року відкрито касаційне провадження.

02.12.2020 року на адресу Київського районного суду м.Одеси надійшла заява ОСОБА_2 про поновлення провадження у цивільній справі № 520/7099/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, одночасно просить накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належала ОСОБА_5 , до набрання законної сили у даній цивільній справі № 520/7099/19.

Ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 02.12.2020 року провадження у справі № 520/7099/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом поновлено.

Ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 02.12.2020 року заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову задоволено частково шляхом заборони Київській державній нотаріальній конторі у м.Одесі видавати спадкоємцю ОСОБА_1 свідоцтво про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1 , до набрання судовим рішенням законної сили у цивільній справі № 520/7099/19.

10.06.2021 року на адресу Київського районного суду м.Одеси від відповідача ОСОБА_3 надійшов відзив на позовну заяву, заява про виклик свідків та зустрічна позовна заява до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_4 , в якому просить встановити факт проживання однією сім`єю ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , 1935 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , в період з червня 2012 року по ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 13.07.2021 року клопотання відповідача ОСОБА_3 про прийняття відзиву на позовну заяву та зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`єю залишено без розгляду. Зустрічну позовну заяву разом із доданими матеріалами повернуто відповідачу ОСОБА_3 . Роз`яснено позивачу за зустрічним позовом ОСОБА_3 , що він має право звернутися з вказаним позовом у загальному порядку.

14.07.2021 року на адресу суду надійшла заява представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Адабаш С.А. про застосування заходів зустрічного забезпечення позову по цивільній справі № 520/7099/19 шляхом внесення позивачем ОСОБА_2 на депозитний рахунок Київського районного суду м.Одеси грошових коштів в сумі 200 000,00 грн.

Дослідивши заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Адабаш С.А. про застосування зустрічного забезпечення позову, дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного висновку.

Статтею 154 ЦПК України визначено, що суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Згідно з ч.3 ст.154 ЦПК України суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: 1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Перелік випадків щодо яких суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення, визначений ч. 3 ст. 154 ЦПК України та є вичерпним.

Згідно ч. 5 ст. 154 ЦПК України розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

При цьому, суд враховує, що позивач має зареєстроване місце проживання на території України АДРЕСА_2 та з огляду на те, що зустрічне забезпечення позову можливе лише при підтвердженні наявності та/або очевидної можливості спричинення збитків відповідачу, проте право власності на спірну квартиру на даний час не зареєстровано ні за позивачем ні за відповідачем, тому суд не вбачає належних доказів щодо застосування зустрічного забезпечення, відповідно до норм діючого цивільного законодавства.

Заявник фактично з заявою про зустрічне забезпечення здійснює дисбаланс прав сторін, оскільки судове рішення по цивільній справі № 947/22756/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності у порядку спадкування за законом на даний час є предметом розгляду касаційної інстанції, тому заборона Київській державній нотаріальній конторі у м.Одесі видавати ОСОБА_1 свідоцтво про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1 , до набрання судовим рішенням законної сили у цивільній справі № 520/7099/19, будь-яким чином не може спричинити збитки заявнику, який не є власником спірного житла.

Відповідно до ч.8 ст.154 ЦПК України строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Як вбачається зі змісту клопотання, в обґрунтування необхідності застосування зустрічного забезпечення позову шляхом зобов`язання позивача внесення коштів на депозитний рахунок суду у розмірі 200000 грн. представник відповідача зазначає, що внесення позивачем зазначеної суми буде цілком співмірним із заходами забезпечення позову та розміром збитків, яких зазнає відповідач у зв`язку з забезпеченням позову.

Разом з тим, представником відповідача належним чином не обґрунтовано необхідності застосування зустрічного забезпечення позову та його розміру, оскільки саме по собі вжиття заходів забезпечення позову, не свідчить про те, що майновий стан позивача чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові. При цьому суд враховує, що у разі відмови в задоволенні позовних вимог відповідач ОСОБА_1 не набуває права власності, оскільки на спірну квартиру також пред`являє права інший відповідач по справі ОСОБА_3 та будь-яке рішення буде предметом розгляду вищих судових інстанцій.

В даному випадку суд вважає недоведеним з боку заявника наявність підстав для зустрічного забезпечення позову, а також обґрунтування розміру зустрічного забезпечення.

Вищенаведене у сукупності є підставою для відмови у задоволенні заяви про зустрічне забезпечення позову.

Керуючись ст. ст. 149-154, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Адабаш Світлани Аксентіївни про застосування заходів зустрічного забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права власності на нерухоме майно у порядку спадкування за законом залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Київський районний суд м.Одеси шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяті днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали складено та підписано 15.07.2021 року.

Суддя Гниличенко М. В.