Справа № 212/6254/21
У Х В А Л А

20 липня 2021 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Борис О.Н., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи - Державний нотаріус Другої криворізької державної нотаріальної контори Тімошина Ольга Віталіївна, Державний нотаріус Шостої криворізької державної нотаріальної контори Деркач Яна Володимирівна про розірвання договору довічного утримання та визнання права власності на квартиру, -

встановив:

19 липня 2021 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання договору довічного утримання та визнання права власності на квартиру.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до п.3, 6 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Так, позовна заява не містить ціни позову, відсутнє посилання про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, позивачем при зверненні до суду не сплачено судовий збір. Позивач у позові посилається на наявність пільг щодо сплати судового збору, оскільки являється учасником бойових дій.

Так, матеріали, додані до позовної заяви, містять копію посвідчення ОСОБА_1 як ветерана війни.

Правові засади сплати судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Аналогічну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 у справі №9901/311/19, постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №545/1149/17, постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21.03.2018 у справі №490/8128/17.

Таким чином, враховуючи ту обставину, що позовні вимоги ОСОБА_1 не пов`язані з її соціальним захистом як учасника бойових дій, то і підстави звільнення її від сплати судового збору відсутні.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно до пп. 2 п.1 ст. 2 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно до пп. 1 п.1 ст. 2 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 ст. 6 Закону України „Про судовий збір передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Враховуючи, що позивачем не надано доказів на підтвердження вартості майна, яке є предметом спору(звіт тощо), суд позбавлений можливості визначити остаточну суму судового збору, який підлягає сплаті за подання позову майнового характеру.

Тобто, мінімальний розмір ставки судового збору за подання позову майнового характеру становить 908,00 гривень, а ставка судового збору за подання позову немайнового характеру становить 908,00 гривень.

Судовий збір справляється за наступними реквізитами: ГУК у Дніпропетровській області /Покровський район/ /22030101/ Код за , Рахунок отримувача: UA 0004640, призначення платежу- Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050).

Враховуючи вищевикладене, вважаю, що позивачу слід надати термін для виправлення недоліків позовної заяви, шляхом подачі оновленої позовної заяви із зазначенням ціни позову, відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, а також подання доказів на підтвердження сплати судового збору за подання позову.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суддя -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи - Державний нотаріус Другої криворізької державної нотаріальної контори Тімошина Ольга Віталіївна, Державний нотаріус Шостої криворізької державної нотаріальної контори Деркач Яна Володимирівна про розірвання договору довічного утримання та визнання права власності на квартиру, залишити без руху та надати позивачу строк на виправлення недоліків, але не більше, як 10 (десять) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Ухвала складена та підписана 20 липня 2021 року.

Суддя О. Н. Борис