Справа № 133/1404/17
Провадження № 22-ц/801/1742/2021
Головуючий у суді 1-ї інстанції Сєчко В. Л.
Доповідач :Якименко М. М.
УХВАЛА

16 липня 2021 рокуСправа № 133/1404/17м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі судді Якименко М.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 02 липня 2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до СВК «Маяк», Управління виконавчої дирекції фонду соціального страхування України у Вінницькій області про визнання дій незаконними, стягнення матеріальної та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького апеляційного суду надійшли матеріали вказаної цивільної справи з апеляційною скаргою та з заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження.

У зв`язку з невідповідністю скарги нормам ЦПК України апеляційна скарга не може бути прийнята до провадження суду апеляційної інстанції, зв`язку з наступним.

Згідно з п.2 ч.2 ст.354 ЦПК України учасник справи, якому ухвала суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвалу суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З матеріалів справи вбачається, що ухвала суду у вказаній справі постановлена 02.07.2020, а повний текст виготовлено 03.07.2020 (Т.2 а.с. 127).

Апеляційну скаргу скаржником подано конвертом 25.06.2021, тобто з порушенням строку на апеляційне оскарження майже вісім місяців (Т.2 а.с. 159).

У своїй апеляційній скарзі позивач ставить питання про поновлення строку на апеляційне оскарження та вказує, що отримала копію ухвали 14.03.2021.

Проте, в матеріалах справи міститься розписка з якої слідує, що ОСОБА_1 отримала копію ухвали 02.07.2020 (Т.2 а.с. 127), при цьому позивач була в судовому засіданні під час постановлення судом даної ухвали. Тобто з зазначеного часу скаржник не була позбавлена можливості оскаржити ухвалу суду у встановлений строк.

Також обґрунтовуючи клопотання скаржник вказує, що у зв`язку з введенням на усій території України карантину відповідно до постанови КМУ «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» суд може поновити відповідний строк як до, так і після закінчення карантину.

02 квітня 2020 року набув чинності Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року № 540-IX, яким у Цивільний процесуальний кодекс України розділ XII "Прикінцеві положення" доповнено пунктом 3 такого змісту: "3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину".

17 липня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18 червня 2020 року № 731-IX, яким пункт 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2017 р., № 48, ст. 436) викладено в такій редакції: "3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином".

Отже, суддя звертає увагу на те, що з урахуванням внесених змін всі судові рішення прийняті з 12.03.2020 (з початку введення карантину) 07 серпня 2020 набирають законної сили.

Як вбачається із матеріалів справи ОСОБА_1 звернулася в суд із апеляційною скаргою після 07 серпня 2020 року та у клопотанні не зазначає які саме поважні причини, зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, перешкодили їх оскаржити рішення суду першої інстанції у строк передбачений процесуальним законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі № 3236/03 «Пономарьов проти України» зазначено, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 3 квітня 2008 року).

Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності.

Враховуючи викладене, суддя приходить до висновку, що наведені скаржником підстави для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані судом поважними, оскільки в матеріалах справи відсутні докази підтвердження неможливості оскарження ухвали суду першої інстанції вчасно, що унеможливлює розгляд даного клопотання суддею.

Тому заява скаржника про поновлення строку на апеляційне оскарження не підлягає задоволенню.

Згідно з ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.356 цього Кодексу, застосовуються положення ст.185 цього Кодексу.

Оскільки апеляційна скарга на ухвалу суду не відповідає вимогам цивільного процесуального закону, суд вважає за необхідне надати скаржнику строк для усунення недоліків поданої ним апеляційної скарги шляхом подання обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Керуючись ст.185, 357 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 02 липня 2020 року залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги шляхом надання доказів поважності пропуску строку на апеляційне оскарження та надання доказів про сплату судового збору в оригіналі платіжного документа, у строк протягом десяти днів з дня отримання копії вказаної ухвали.

В разі невиконання вимог суду скарга буде вважатися неподаною і повернута особі, яка її подала або відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Якименко