ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
____________________________________________________________________________________
Провадження № 2/636/490/21
Чугуївський міський суд Харківської області у складі:
головуючого - судді Оболєнської С.А.,
за участю секретаря судового засідання - Бруславської В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Чугуєві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей по Київському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради, про надання дозволу на участь неповнолітнього в приватизації житла без згоди одного з батьків,
Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача та просить надати дозвіл на участь ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у приватизації квартири за адресою: АДРЕСА_1 , без згоди його батька, ОСОБА_2 .
Ухвалою від 26 листопада 2020 року справа прийнята до розгляду та провадження у ній відкрито, призначено підготовче засідання.
Ухвалою від 05 лютого 2021 року закрито підготовче провадження у справі та справу призначено до судового розгляду по суті.
Від позивача до суду надійшла заява про підтримання позову, розгляду справи у її відсутності, проти заочного ухвалення рішення не заперечувала.
Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, причину неявки суду не повідомив, про дату та час розгляду справи, згідно з ч.8 ст.128 ЦПК України, повідомлявся своєчасно та належним чином, про що свідчать зворотні повідомлення, які містяться в матеріалах справи, відзив із зазначенням заперечень проти позову з посиланням на докази, якими вони обґрунтовуються, не надавав, заяв про розгляд справи в його відсутності не надходило.
Представник третьої особи до суду не з`явився, причину неявки суду не повідомив, про дату та час розгляду справи повідомлявся судом своєчасно та належним чином, заяв про розгляд справи без їх участі не надходило.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши наявні в ній письмові докази, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі, який згідно рішення Київського районного суду м. Харкова від 24.07.2014 року між ними розірвано (а.с.13). У даному шлюбі в них народився малолітній син ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що свідчить свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 від 28.05.2013 року (а.с.8), який зареєстрований та мешкає разом з позивачем, що підтверджується довідкою про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб (а.с.14).
25.06.2012 року ОСОБА_4 , в порядку, передбаченому ЗУ «Про приватизацію державного житлового фонду» та Положенням про порядок передачі квартир (будинків), жилих приміщень у гуртожитках у власність громадян, звернувся до відділу приватизації житлового фонду управління комунального майна та приватизації Харківської міської ради із заявою про приватизацію комунальної квартири за адресою: АДРЕСА_1 , де, окрім наймача було зазначено ще двох членів сім`ї - ОСОБА_5 та позивач у справі ОСОБА_1 (а.с.9).
Листом Управління служб у справах дітей Департаменту праці та соціальної політики виконавчого комітету Харківської міської ради № 319/0/202-16 від 17.02.2016 року повідомлено, що Управління служб, як представник органу опіки та піклування, не заперечує щодо участі у приватизації малолітнього ОСОБА_3 за місцем своєї реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , без згоди батька, ОСОБА_2 (а.с.10).
Згідно додаткового списку громадян Київського району м. Харкова, які мають право на одержання приватизаційних паперів від 26.02.2016 року ОСОБА_3 має право на приватизацію житла за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.11).
Згідно листа № 118.34-05/П-175/1287/2020-2016 від 13.02.2020 року філія ХОУ АТ «Ощадбанк» повідомила, що у наданому листі Управління служб у справах дітей Департаменту праці та соціальної політики виконавчого комітету Харківської міської ради від 17.02.2016 року не зазначено підстав прийняття комісією з питань захисту прав дитини виконавчого комітету Харківської міської ради рішення про можливість участі у приватизації комунальної квартири за адресою: АДРЕСА_1 неповнолітнього сина позивача, ОСОБА_3 , без згоди його батька. Зазначено, що для проведення списання житлового чеку на підставі приватизаційного платіжного доручення батькам ОСОБА_3 необхідно з`явитися до відділення філії ХОУ АТ «Ощадбанк» (а.с.12).
З метою досудового врегулювання спору на адресу відповідача надіслано лист з проханням надати згоду на участь у приватизації квартири малолітнього сина ОСОБА_3 , який повернувся у зв`язку із закінченням встановленого строку зберігання (а.с.15).
Статтею 141 СК України передбачено, що мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.
Згідно ч.1,2 ст. 155 СК України здійснення батьками своїх прав та виконання обов`язків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності. Батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини.
Згідно ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані (пропущений строк позовної давності тощо), які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.
Згідно зі ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Статтею 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь - які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.
Відповідно до статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.
Статтею 78 ЦПК України передбачено, що суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.
Згідно з вимогами статей 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ч.7 ст.7 СК України, дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Згідно принципів 2, 6 Декларації прав дитини від 20 листопада 1959 року дитині законом та іншими засобами повинен бути забезпечений спеціальний захист та надані можливості та сприятливі умови, що дозволяли б їй розвиватися фізично, розумово, духовно та у соціальному відношенні здоровим та нормальним шляхом, в умовах свободи та гідності.
Статтею 3 Конвенції ООН «Про права дитини» від 20.11.1989 року із змінами, ратифікованою постановою Верховної Ради України від 27.02.1991 року №789-ХІІ, передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється найкращому забезпеченню інтересів дитини.
Враховуючи те, що відсутність дозволу відповідача на приватизацію житла малолітнім ОСОБА_3 суперечить інтересам дитини та суттєво обмежує реалізацію її прав, гарантованих Конституцією та законами України, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.
Питання розподілу судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.4, 5, 13, 76-81, 141, 223, 263, 265, 268, 280-282 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей по Київському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради, про надання дозволу на участь неповнолітнього в приватизації житла без згоди одного з батьків задовольнити.
Надати дозвіл на участь ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у приватизації квартири за адресою: АДРЕСА_1 , без згоди його батька, ОСОБА_2 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 840 (вісімсот сорок) грн 80 коп.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга може бути подана до або через Чугуївський міський суд Харківської області.

Позивач: ОСОБА_1 , ІН НОМЕР_2 , паспорт НОМЕР_3 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІН НОМЕР_4 , паспорт НОМЕР_5 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 .

Третя особа: Служба у справах дітей по Київському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради, адреса місцезнаходження: вул. Чернишевська, буд.55, м. Харків, .

Суддя: С.А. Оболєнська