РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2021 року м.Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Єпішина Ю.М.,

секретар судового засідання Сауляк Я.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Херсоні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Херсонської міської ради до ОСОБА_1 , Приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Місюр Валерія Миколайовича, Приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Скрипка Юрія Миколайовича, третя особа: ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння та зобов`язання вчинити певні дії,-

встановив:

Представник позивача звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , Приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Місюр Валерія Миколайовича, Приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Скрипка Юрія Миколайовича, третя особа: ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння та зобов`язання вчинити певні дії, посилаючись на те, що рішенням Херсонської обласної ради народних депутатів від 20.03.1992р. №32 «Про розмежування комунального майна, переданого у власність області, між обласною власністю і власністю міст обласного підпорядкування та районів області», весь житловий фонд, розташованих на території міста Херсона, окрім державного та приватного, передано до власності територіальної громади міста Херсона в особі Херсонської міської ради. Згідно рішення виконавчого комітету Херсонської міської ради від 17.06.1999 року №245 «Про прийняття до комунальної власності ХМР об`єкт державного житлового фонду, що перебувають у повному господарському віданні ВАТ «Херсонські комбайни», в якому затверджено акти прийняття-передачі житлового будинку, в тому числі, будинок, розташований за адресою АДРЕСА_1 , обліковується на балансі Херсонської міської ради. Відповідно до рішення виконавчого комітету Херсонської міської ради від 16.04.2010 року №188 «Про передачу житлових будинків, які є власністю міської територіальної громади, на баланси комунальних підприємств «Таврійський», «Дніпровський-ХБК» та «Центр», та додатку №1 до рішення, який встановлює перелік житлових будинків, які є власністю міської територіальної громади, №59 Переліку встановлено, що житловий будинок по АДРЕСА_1 відноситься до комунальної власності Херсонської міської ради.

Квартира АДРЕСА_2 , що належить до комунальної власності міської територіальної громади є неприватизованою..

Відповідно до відомостей із Єдиного державного реєстру речових прав та обтяжень, власником спірної квартири був ОСОБА_2 , право власності на спірну квартиру за ОСОБА_2 , зареєстровано на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 01.10.2018 року приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Скрипка Ю.М. На теперішній час є ОСОБА_1 , право якого зареєстроване на підставі договору купівлі-продажу, виданого 19.10.2018 року приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Місюр В.М.

Інформацією Управління обліку, розподілу та приватизації житла Херсонської міської ради зазначено, що свідоцтво Фондом комунального майна м. Херсона на таку квартиру не видавалося, тобто є підробним, про що заявою повідомлено про злочин в Головне управління національної поліції Херсонської області.

Зважаючи, що первісним власником на підставі договору купівлі-продажу №345 був ОСОБА_2 , об`єкт нерухомості одержано ним у власність без достатніх правових, будучи комунальним майном, з володіння законного власника Херсонської міської ради, а потім було передано до теперішнього власника ОСОБА_1 , на підставі договору купівлі-продажу №3162, зазначене майно вибуло не з його волі, майно має бути витребуване з володіння відповідача ОСОБА_1 і повернуто його законному власнику Херсонській міській раді. Просить витребувати на користь Херсонської міської ради з чужого незаконного володіння ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_2 . Скасувати рішення приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Скрипка Юрія Миколайовича про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 43385575 від 07.10.2018 року, квартири АДРЕСА_2 за ОСОБА_2 . Скасувати рішення приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Місюр Валерія Миколайовича про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 43572421 від 19.10.2018 року, квартири АДРЕСА_2 за ОСОБА_1 .

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 06.03.2019 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 10.12.2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

В судове засідання представник позивача Херсонської міської ради не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав до суду заяву в якій позовні вимоги підтримав та просив розглянути справу без його участі.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про розгляд справи був повідомлений належним чином. Представник відповідача адвокат Сергет В.В. в судове засідання не з`явився. Надав до суду заяву про застосування до позовних вимог строків позовної давності та просив відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

Відповідач приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Місюр В.М., в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав до суду заяву в якій просив розглянути справу без участі, при вирішенні спору покладався на розсуд суду.

Відповідач приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Скрипка Ю.М., в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Заяв, клопотань не надходило.

Третя особа ОСОБА_2 , в судове засідання не з`явився, про розгляд справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Заяв, клопотань не надходило.

Дослідивши у судовому засіданні матеріали справи в порядку загального позовного провадження, з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що рішенням Херсонської обласної ради народних депутатів від 20.03.1992 №32 «Про розмежування комунального майна, переданого у власність області, між обласною власністю і власністю міст обласного підпорядкування та районів області», весь житловий фонд, розташованих на території міста Херсона, окрім державного та приватного, передано до власності територіальної громади міста Херсона в особі Херсонської міської ради. Згідно рішення виконавчого комітету Херсонської міської ради від 17.06.1999 року №245 «Про прийняття до комунальної власності ХМР об`єкт державного житлового фонду, що перебувають у повному господарському віданні ВАТ «Херсонські комбайни», в якому затверджено акти прийняття-передачі житлового будинку, в тому числі, будинок, розташований за адресою АДРЕСА_1 , обліковується на балансі Херсонської міської ради. Відповідно до рішення виконавчого комітету Херсонської міської ради від 16.04.2010 року №188 «Про передачу житлових будинків, які є власністю міської територіальної громади, на баланси комунальних підприємств «Таврійський», «Дніпровський-ХБК» та «Центр», та додатку №1 до рішення, який встановлює перелік житлових будинків, які є власністю міської територіальної громади, №59 Переліку встановлено, що житловий будинок по АДРЕСА_1 відноситься до комунальної власності Херсонської міської ради.

Відповідно до відомостей із Єдиного державного реєстру речових прав та обтяжень, власником спірної квартири був ОСОБА_2 , право власності на спірну квартиру за ОСОБА_2 , зареєстровано на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 01.10.2018 року приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Скрипка Ю.М. На теперішній час є ОСОБА_1 , право якого зареєстроване на підставі договору купівлі-продажу, виданого 19.10.2018 року приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Місюр В.М.

Відповідно до листа Управління обліку, розподілу та приватизації житла Херсонської міської ради від 25.10.2018 року №17/246, квартира АДРЕСА_2 , належить до комунальної власності міської територіальної громади, дана квартира є неприватизованою.

Відповідно до відомостей із Єдиного державного реєстру речових прав та обтяжень, власником спірної квартири був ОСОБА_2 . На теперішній час власником є ОСОБА_1 .

Право власності на спірну квартиру за ОСОБА_2 , зареєстровано на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 01.10.2018 року приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Скрипка Ю.М. На теперішній час власником є ОСОБА_1 , право якого зареєстроване на підставі договору купівлі-продажу, виданого 19.10.2018 року приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Місюр В.М.

Відповідно до листа Херсонської міської ради №9/289 від 22.10.2018 року до Начальника Херсонського відділу поліції ГУНП у Херсонській області ОСОБА_3 , щодо вжиття заходів реагування, Управління обліку, розподілу та приватизації житла міської ради веде облік вільного житлового фонду, що належить до комунальної власності міської ради. До управління надійшла інформація щодо вільної неприватизованої квартири АДРЕСА_2 , наймачем якої була ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Квартира належить до комунальної власності міської територіальної громади, обслуговує ТОВ КК «Таврія». 01.10.2018 року приватним нотаріусом Скрипкою Юрієм Миколайовичем здійснено оформлення договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 , згідно з яким продавцем була ОСОБА_5 , а покупцем ОСОБА_2 . Інформація щодо реєстрації вказаного договору купівлі-продажу внесена до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 0.10.2018 року. Відповідно до інформації з договору купівлі-продажу, квартира належала ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про право власності від 14.07.1994 року, виданого Херсонським суднобудівним заводом. Проте, зазначений житловий фонд ніколи не належав до житлового фонду судозаводу. ОСОБА_5 не була зареєстрована за вказаною адресою. В Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відсутня будь-яка інформація щодо майна, яке належить або належало ОСОБА_5 . Таким чином встановлено факт підробки правовстановлюючих документів на вказану квартиру. 19.10.2018 року приватним нотаріусом Місюрою Валерієм Миколайовичем, здійснено оформлення договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 .

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 3 ЦПК України 2004 року кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно вимог п. 5 ст. 60 ЗУ "Про місцеве самоврядування в Україні", органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами комунальної власності. Відповідно до п. 1 ст. 60 ЗУ "Про місцеве самоврядування в Україні", до об`єктів комунальної власності належить житловий фонд.

Відповідно до ст. 327 ЦК України у комунальній власності є майно, у тому числі грошові кошти, які належать територіальній громаді. Управління майном, що є у комунальній власності, здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворені нею органи місцевого самоврядування.

Згідно зі ст. 26 ЗУ "Про місцеве самоврядування в Україні" до повноважень міської ради належить прийняття рішень щодо відчуження відповідно до закону комунального майна, прийняття рішень про передачу іншим органам окремих повноважень щодо управління майном, яке належить до комунальної власності відповідної територіальної громади, визначення меж цих повноважень та умов їх здійснення. Одночасно, згідно з ст. 29 ЗУ "Про місцеве самоврядування в Україні" до повноважень виконавчих органів міських рад належить управління, в межах, визначених радою, майном, що належить до комунальної власності відповідних територіальних громад.

Відповідно до ст. 15 ЖК Української РСР виконавчі комітети місцевих рад здійснюють управління житловим фондом місцевих рад. Одночасно, відповідно до ст. 18 ЖК Української РСР управління житловим фондом здійснюється власником або уповноваженим ним органом у межах, визначених власником.

Стаття 321 ЦК України встановлює, що право власності є непорушним.

Відповідно до статті 317 ЦК України, власникові належить права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до ст. 330 ЦК України, якщо майно відчужене особою, яка не мала на це права, добросовісний набувач набуває право власності на нього, якщо відповідно до ст.390 цього Кодексу майно не може бути витребуване у нього.

За приписами ч.1 ст. 388 ЦК України, якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно: було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом.

Зі змісту наведеної правової норми випливає, що добросовісне придбання можливе тоді, коли майно придбане не безпосередньо у власника, а у особи, яка не мала права відчужувати це майно.

Відповідно до закріпленого в статті 387 ЦК України загального правила власник має необмежене право витребувати майно із чужого незаконного володіння.

Віндикація застосовується до відносин речово-правового характеру, зокрема якщо між власником і володільцем майна немає договірних відносин і майно перебуває у володільця не на підставі укладеного з власником договору. У цьому разі майно може бути витребуване від особи, яка не є стороною недійсного правочину, шляхом подання віндикаційного позову, зокрема від добросовісного набувача, з підстав, передбачених частиною першою статті 388 ЦК України (висновок Верховного Суду України, сформульований у постанові від 17 лютого 2016 року у справі № 6-2407цс15).

Відповідно до частини першої статті 388 ЦК України якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно: 1) було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; 2) було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; 3) вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом.

Право власника на витребування майна від добросовісного набувача на підставі частини першої статті 388 ЦК України залежить від того, у який спосіб майно вибуло з його володіння. Ця норма передбачає вичерпне коло підстав, коли за власником зберігається право на витребування свого майна від добросовісного набувача.

Однією з таких підстав є вибуття майна з володіння власника або особи, якій він передав майно, не з їхньої волі іншим шляхом.

Відповідно до висновку Верховного Суду України, викладеного у постанові від 17 грудня 2014 року у справі № 6-140цс14, власник майна може витребувати належне йому майно від будь-якої особи, яка є останнім набувачем майна та яка набула майно з незаконних підстав, незалежно від того, скільки разів це майно було відчужене попередніми набувачами, та без визнання попередніх угод щодо спірного майна недійсними. При цьому норма частини першої статті 216 ЦК України не може застосовуватись як підстава позову про повернення майна, переданого на виконання недійсного правочину, яке було в наступному набувачем відчужене третій особі, оскільки надає право повернення майна лише стороні правочину, який визнано недійсним. Захист порушених прав особи, що вважає себе власником майна, яке було неодноразово відчужене, можливий шляхом пред`явлення віндикаційного позову до останнього набувача цього майна з підстав, передбачених статтями 387 та 388 ЦК України.

Право власника згідно з частиною першою статті 388 ЦК України на витребування майна від добросовісного набувача пов`язане з тим, в який спосіб майно вибуло з його володіння. Перелік підстав, коли за власником зберігається право на витребування майна від добросовісного набувача, є вичерпним. Й однією з таких підстав є вибуття майна з володіння власника або особи, якій він передав майно, не з їхньої волі іншим шляхом (пункт 3 частини першої статті 388).

За змістом статті 388 ЦК України, випадки витребування майна власником від добросовісного набувача обмежені й можливі за умови, що майно вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно, поза їх волею.

Положення статті 388 ЦК України застосовується як підстава позову про повернення майна від добросовісного набувача, якщо майно вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно, не з їхньої волі іншим шляхом, яке було відчужене третій особі, якщо між власником та володільцем майна не існує жодних юридичних відносин.

Відповідно до ч. 1 ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно із ч.1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. При цьому відповідно до ст. 391 ЦК власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Велика Палати Верховного Суду у пунктах 146, 147 постанови від 14 листопада 2018 року у справі № 183/1617/16 (провадження № 14-208цс18) зробила висновок, що задоволення вимоги про витребування майна з незаконного володіння особи, за якою воно зареєстроване на праві власності, відповідає речово-правовому характеру віндикаційного позову та приводить до ефективного захисту прав власника. У тих випадках, коли має бути застосована вимога про витребування майна з чужого незаконного володіння, вимога власника про визнання права власності чи інші його вимоги, спрямовані на уникнення застосування приписів статей 387 і 388 ЦК України, є неефективними.

Власник з дотриманням вимог статей 387 і 388 ЦК України може витребувати належне йому майно від особи, яка є останнім його набувачем, незалежно від того, скільки разів це майно було відчужене до того, як воно потрапило у володіння останнього набувача. Для такого витребування оспорювання наступних рішень органів державної влади чи місцевого самоврядування, договорів, інших правочинів щодо спірного майна і документів, що посвідчують відповідне право, не є ефективним способом захисту права власника.

Суд, керуючись тим, що позивач довів належним чином, що спірна квартира вибула з його володіння поза волею власника та встановивши відсутність волевиявлення територіальної громади на відчуження спірної квартири, суд дійшов до висновку про наявність підстав, передбачених статтею 388 ЦК України, для задоволення позову у цій частині.

Відповідно до ст. 26 ЗУ "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", записи до державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. У разі скасування на підставі рішення суду, рішення про державну реєстрацію прав до Державного реєстру вноситься запис про скасування державної реєстрації прав.

Згідно п. 1.2. Порядку прийняття і розгляду заяв про внесення змін до записів, внесення записів про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень та скасування записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 12.12.2011 року №3502/5, заінтересована особа у разі внесення записів про скасування державної реєстрації прав, скасування записів Державного реєстру прав - це особа, в інтересах якої на підставі рішення суду скасовано рішення державного реєстратора прав.

Відповідно до п.2.1. Порядку для внесення змін до записів, внесення записів про скасування державної реєстрації прав та скасування записів Державного реєстру прав заявник подає органу державної реєстрації прав, державним реєстратором якого було проведено державну реєстрацію прав, або нотаріуса, яким проведено державну реєстрацію прав, заяву та документи, визначені цим порядком.

Вибуття майна з володіння власника Херсонської міської ради, вважається таким, що вибуло з володіння власника поза його волею.

Зважаючи, що об`єкт нерухомості одержано ОСОБА_1 , у власність без достатніх правових підстав, зазначене майно вибуло з володіння Херсонської міської ради поза її волею, майно має бути витребуване з володіння відповідача ОСОБА_1 , на користь законного власника - Херсонської міської ради.

Реєстрація права власності на квартиру АДРЕСА_2 за відповідачем перешкоджає її власнику розпоряджатись своєю комунальною власністю. Вимоги в цій частині є також обґрунтованими.

Щодо застосування строку позовної давності суд зазначає наступне:

Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина перша статті 261 ЦК України).

Статтею 257 ЦК України встановлено загальний строк позовної давності тривалістю у три роки.

Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Представник відповідача у заяві порушив питання щодо застосування позовної давності. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (частини третя та четверта статті 267 ЦК України).

Позивач звернувся до суду в грудні 2018 року. Відповідно до відомостей із Єдиного державного реєстру речових прав та обтяжень, власником спірної квартири був ОСОБА_2 , право власності на спірну квартиру за ОСОБА_2 , зареєстровано на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 01.10.2018 року приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Скрипка Ю.М. На теперішній власником час є ОСОБА_1 , право якого зареєстроване на підставі договору купівлі-продажу, виданого 19.10.2018 року приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Місюр В.М., таким чином, за захистом порушених прав в досудовому та судовому порядку позивач звернувся в межах строків позовної давності, встановлених законом.

Окрім цього, відповідно до правової позиції Верховного Суду відображеної у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06.03.2018 року у справі № 904/9159/16 та від 22.03.2018 року у справі № 904/12521/16 щодо застосування віндикації, позови про витребування майна з чужого незаконного володіння можуть бути пред`явлені протягом всього періоду порушення пава власності, яке визначається триваючим.

За наведених обставин позовні вимоги є законними та обґрунтованими та підлягають задоволенні у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 15, 16, 317, 321, 328, 387, 391 ЦК України, ст.ст. ст.ст. 81, 82, 141, 258, 259, 263, 264, 265, 354 ЦПК України, суд,-

вирішив:

Позов Херсонської міської ради до ОСОБА_1 , Приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Місюр Валерія Миколайовича, Приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Скрипка Юрія Миколайовича, третя особа: ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Витребувати на користь Херсонської міської ради з чужого незаконного володіння ОСОБА_1 , квартиру АДРЕСА_2 .

Скасувати рішення приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Скрипка Юрія Миколайовича про державну реєстрації прав та їх обтяжень, індексний номер 43385575 від 07.10.2018 року, квартири АДРЕСА_2 за ОСОБА_2 .

Скасувати рішення приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Місюр Валерія Миколайовича про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 43472421 від 19.10.2018 року, квартири АДРЕСА_2 за ОСОБА_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів безпосередньо до Херсонського апеляційного суду з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У відповідності до п.п.15.5 ч.1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України, в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ю.М.Єпішин