гСправа № 375/392/20 Провадження № 2/358/115/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без розгляду

07 червня 2021 року м. Богуслав

Богуславський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Кіхтенка С.О.

за участю:

секретаря судового засідання Ведмеденко І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Богуславі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу ,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб між ним та відповідачем ОСОБА_2 , який зареєстрований 12 липня 2016 року Виконавчим комітетом Насташівської сільської ради Рокитнянського району Київської області, актовий запис № 4.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що спільне життя з відповідачем не склалося, шлюб існує лише формально, подальше збереження шлюбу суперечить інтересам кожного з них. На даний час вони проживають окремо.

Ухвалою суду від 16 грудня 2020 року зазначену позовну заяву суддею Кіхтенком С.О. прийнято до свого провадження та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження, з викликом учасників справи.

Ухвалою суду від 06 квітня 2021 року, яка була отримана позивачем 16.04.2021 року, було визнано обов`язковою явку сторін в судове засідання. Проте, у судове засідання призначене на 26 квітня 2021 року сторони не з`явилися, про дату, час та місце проведення судового засідання були повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи. Про поважність причин неявки, суд не повідомили.

Ухвалою Богуславський районний суд Київської області від 26.04.2021 року судом повторно визнано обов`язковою явку сторін в судове засідання, призначене на 09 год. 00 хв. 24.05.2021 року.

Натомість, в судове засідання призначене на 24 травня 2021 року сторони не з`явились, про причини своєї неявки суд не повідомили, про дату, час та місце проведення судового засідання були повідомлені належним чином, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення.

При цьому, варто зауважити, що ч. 7 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ст. 212 ЦПК України, учасникам судового процесу на підставі судового рішення забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом. При цьому, наказом Державної судової адміністрації від 08.04.2020 року № 169 було затверджено Порядок роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду, яким врегульовано питання участі у судовому засіданні за допомогою власних технічних засобів.

Натомість, своїм правом приймати участь в судовому засіданні в режимі відео конференції, не зважаючи на визнання його явки в судове засідання обов`язковою, позивач не скористався.

Стаття 105 СК України містить перелік процесуально-правових підстав припинення шлюбу внаслідок його розірвання, зокрема частиною 3 даної статті передбачено припинення шлюбу внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду. Таким чином, особиста ініціатива одного із подружжя у справах про розірвання шлюбу є обов`язковою.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Так, гарантована ст. 51 Конституції України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей, а також забороною звернення до суду з позовом про розірвання шлюбу протягом вагітності дружини та протягом одного року після народження дитини, крім випадків, коли один із подружжя вчинив протиправну поведінку, яка містить ознаки кримінального правопорушення, щодо другого з подружжя або дитини.

Враховуючи наведене, той факт, що матеріали справи не містять доказів, які свідчать про відсутність передбачених ч. 2 ст. 110 СК України обставин, суд приходить до висновку, що неявка як позивача так і відповідача в судове засідання, унеможливлює встановлення факту наявності підстав для розірвання шлюбу між сторонами.

Таким чином, необхідність особистою явки позивача в судове засідання у даній категорії справ є обґрунтованою, а його неявка перешкоджає розгляду справи.

Позивачу неодноразово ухвалами суду від 06.04.2021 року та від 26.04.2021 року роз`яснювались наслідки неявки в судове засідання.

У відповідності до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до правової позиції, сформованої Верховним судом у справі №658/1141/18 системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його незалежно користуватися своїми правами.

Як відзначив ЄСПЛ у рішенні у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» (1989), сторона зобов`язана демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань. Особа, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи наведені обставини в їх сукупності, а також те, що явка позивача в судові засідання по дані справі є обов`язковою і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи, повному та всебічному з`ясуванню всіх обставин справи, проте ОСОБА_1 неодноразово не з`являвся в судові засідання по даній справі, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

На підставі вище викладеного та керуючись ст.ст. 4, 13, 257, 258, 260, 272, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно. Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий: суддя С. О. Кіхтенко