Єдиний унікальний номер: 379/464/21
Провадження № 2/379/447/21
УХВАЛА

23 червня 2021 рокум.Тараща

Таращанський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Музиченко О.О.,

за участю:

секретаря судового засідання Бакал О.А.,

представника позивачки Білецького В.М.,

представника відповідача Таращанської міської ради Кобдід І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №3 заяву Білоцерківської районної державної адміністрації Київської області про заперечення проти розгляду в порядку спрощеного позовного провадження справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Таращанського районного територіального центру соціального обслуговування (надання соціальних послуг), Білоцерківської районної державної адміністрації Київської області, Таращанської міської ради Київської області про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання нарахувати і виплатити заробітну плату, оплатити листи непрацездатності та відшкодувати моральну шкоду,

В С Т А Н О В И В:

28.05.2021 позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до Таращанського районного територіального центру соціального обслуговування (надання соціальних послуг), Білоцерківської районної державної адміністрації Київської області, Таращанської міської ради Київської області про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання нарахувати і виплатити заробітну плату, оплатити листи непрацездатності та відшкодувати моральну шкоду.

31.05.2021 Таращанським районним судом Київської області постановлено ухвалу про прийняття даної позовної заяви, відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено справу до розгляду на 23.06.2021.

17.06.2021 відповідачем Білоцерківською районною державною адміністрацією Київської області було подано до суду заяву про заперечення щодо розгляду даної справи у порядку спрощеного провадження із висловленою позицією щодо необхідності розглянути справу у загальному позовному провадженні. Заява мотивована тим, що Білоцерківська районна державна адміністрація Київської області є неналежним відповідачем по даній цивільній справі, оскільки Таращанська районна державна адміністрація знаходиться в стані припинення, однак продовжує здійснювати свої повноваження до моменту виникнення відповідного правонаступництва, що настає з моменту підписання передавального акту та державної реєстрації припинення юридичної особи, що передбачено п.п. 10, 13 Порядку здійснення заходів щодо утворення та реорганізації районних державних адміністрацій, а також правонаступництва щодо майна, прав та обов`язків районних державних адміністрацій, що припиняються, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2020 року № 1321. Відтак, має бути реалізоване право позивача щодо заміни первісного відповідача на належного.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 заперечував щодо задоволення заявленого клопотання.

Представник відповідача Таращанської міської ради заяву підтримала і вважала за доцільне розглядати дану справу в порядку загального позовного провадження.

Вирішуючи вказану заяву, суд виходить із наступного.

Статтею 11 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) передбачено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частинами 2, 4-6 ст. 19 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, справи, що виникають з трудових відносин та справи про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Згідно із частиною третьою статті 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до частини четвертої статті 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Виходячи з положень частин 1-6 статті 277 ЦПК України, питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини восьмої статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Отже, принциповою відмінністю між спрощеним та загальним порядком розгляду справи у позовному провадженні є те, що, згідно з нормами статей 274-279 ЦПК України, не проводяться судові дебати та не здійснюється підготовче провадження у справі при спрощеному порядку.

Оскільки позовні вимоги у даній справі не підпадають під дію частини четвертої статті 274 ЦПК України та відповідачем не наведено переконливих обґрунтувань, які свідчили б про раціональну необхідність переходу розгляду даної справи в порядку загального позовного провадження, суд не вбачає підстав для задоволення відповідної заяви.

Водночас, даний спір виник з трудових відносин і в силу п.2 ч.1 ст. 274 ЦПК України підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки швидкий розгляд даної категорії справ є пріоритетним.

При цьому суд зазначає, що спрощене провадження, як і загальне позовне провадження, спрямоване на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги.

Сторони не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, надавати суду свої докази на спростування взаємних вимог та заперечень у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України.

Усі наявні у сторін докази безперешкодно можуть бути надані ними суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Таким чином, суд приходить до висновку про недоцільність зміни порядку розгляду справи із спрощеного на загальний.

Відповідно до ч.4 ст.277 ЦПК України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Керуючись статтями 11, 19, 259-261, 274, 277, 279 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви представника відповідача Білоцерківської районної державної адміністрації Київської області в особі голови адміністрації Мерзлюк Л.В. про розгляд в порядку загального позовного провадження цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Таращанського районного територіального центру соціального обслуговування (надання соціальних послуг), Білоцерківської районної державної адміністрації Київської області, Таращанської міської ради Київської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Ухвалу направити учасникам судового провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Ухвала складена та підписана 23.06.2021.

Суддя Таращанського районного суду Київської області О. О. Музиченко