Справа № 639/5947/20
Провадження № 2/639/330/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2021 року

Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Рубіжного С.О,

за участю секретаря Чубенко О.С.,

позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Жовтневого районного суду м. Харкова в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності в порядку спадкування за законом, суд

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Харкова звернувся позивач ОСОБА_1 з позовною заявою, яка в подальшому була уточнена, провстановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності в порядку спадкування за законом, в якій просив суд ухвалити рішення, яким встановити факт, що має юридичне значення, а саме що ОСОБА_6 , померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 є батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та визнати за ним право власності на 1/10 частину житлового будинку загальною площею 140,4 кв.м., житловою площею 80,8 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову позивач зазначає, що 1/5 частина житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровано на праві власності на підставі договору купівлі-продажу посвідченого державним нотаріусом П`ятої Харківської державної нотаріальної контори за батьком позивача, ОСОБА_6 .

Згідно технічної документації з нормативної грошової оцінки виготовленої ФОП ОСОБА_7 , вартість 1/10 частини даного житлового будинку становить, 83491,00 гривень.

Батько, ОСОБА_6 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На час смерті ОСОБА_8 був одружений з ОСОБА_5 . Інших дітей у померлого не має.

Після смерті ОСОБА_6 позивач прийняв спадщину у вигляді 1/10 частини житлового будинку звернувшись у встановлений законом 6-ти місячний строк з заявою про прийняття спадщини до державної нотаріальної контори.

Дружина спадкодавця, ОСОБА_5 також звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.

Постановою державного нотаріуса Другої Харківської міської державної нотаріальної контори від 08.09.2020 poку у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 на частину будинку АДРЕСА_2 було відмовлено в зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу, а саме договору купівлі-продажу, посвідченого 5ХДНК 21.03.2002 року за реєстром №3-182, який знаходиться у співвласника ОСОБА_4 .

Відповідач ОСОБА_4 в категоричній формі відмовляється надати позивачу, або для оформлення ним спадкових прав до державної нотаріальної контори оригінал договору купівлі-продажу.

Таким чином виникла ситуація при якій спадкоємець не може оформити право власності, виникає на підставі спадкування на 1/10 частину житлового будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування через нотаріальну контору в зв`язку з відсутністю оригіналу правовстановлюючого документу.

В порядку досудової підготовки позивачем велися переговори з відповідачем, а також її було викликано до державної нотаріальної контори, але надати оригінал договору купівлі-продажу вона відмовилась.

Крім того при видачі документів при перекладі з російської на українську мову виникли розбіжності у прізвище " ОСОБА_9 " та " ОСОБА_9 ", як в первинних. Так згідно свідоцтва про народження позивача, виданого на російській мові прізвище позивача та його батька зазначено як " ОСОБА_9 ", але при видачі наступних документів, а саме паспорта, прізвище позивача зазначено " ОСОБА_9 " в буквальному перекладі, а прізвище батька як " ОСОБА_9 ". В зв`язку з даними обставинами виникає необхідність встановлення факту, що має юридичне значення, оскільки саме відповідачем не визнається факт родинних відносин.

Отже, позивач позбавлений оформити своє право на спадщину інакше ніж в судовому порядку, у зв`язку з чим він вимушений звернутися з даним позовом до суду.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 24 вересня 2020 року позовну заяву прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження. Призначено підготовче судове засідання.

23 жовтня 2020 року через канцелярію суду від відповідача по справі надійшов відзив на позовну заяву, в якому вона зазначає, що позивачем на надано до суду доказів, що померлий є його батьком, також не надано суду доказів про реєстрацію права власності житлового будинку з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 на цей час.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 26 жовтня 2020 року витребувано з Другої Харківської міської державної нотаріальної контори копію спадкової справи №157/2015, зареєстрованої в реєстрі №57250630 заведеної після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_6 .

06 листопада 2020 року на адресу суду від Другої ХМДНК надійшла копія спадкової справи.

02 грудня 2020 року через канцелярію суду від позивача надійшла уточнена позовна заява.

02 грудня 2020 року через канцелярію суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якому позивач зазначив, що померлий є його батьком, з яким він постійно спілкувався, і питання про невизнання ним батьківства ніколи не виникало, стосовно інших обставин позивач вважає, що в матеріалах справи міститься достатнього доказів, які підтверджують вказані в уточненій позовній заяві обставини.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 23 грудня 2020 року закрито підготовче провадження у цивільній справі №639/5947/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_5 про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності в порядку спадкування за законом. Призначено справу до судового розгляду в судове засідання.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 16 березня 2021 року клопотання представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_10 про залучення у якості співвідповідача ОСОБА_5 задоволено.

Залучено у якості співвідповідача ОСОБА_5 у цивільній справі № 639/5947/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_5 про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні позовну заяву підтримав у повному обсязі, просив її задовольнити, посилаючись на обставини, які викладені в уточненій позовній заяві та відповіді на відзив.

Відповідач ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про причини не явки суд не повідомила, клопотань про відкладення розгляду справи не надходило. В матеріалах справи міститься заява про розгляд справи без її участі. Відзив на позов не подано.

Представник відповідача ОСОБА_4 - адвокат Романова Т.О., в судовому засіданні позовні вимоги визнала у повному обсязі, зазначивши, що по справі зібрані всі необхідні докази підтврджуючіиправо позивача на спадщину, проти винесення рішення не заперечувала.

У відповідності до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Оскільки визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб суд приходить до висновку про доцільність розгляду справи.

Суд, вислухавши пояснення позивача та представника відповідача, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено, що позивач є сином ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_1 , виданим Жовтневим відділом РАЦС м. Харків 25.01.1986 р. (а.с.8).

У свідоцтві про народження позивача зазначені прізвища на російській мові « ОСОБА_9 », проте у паспорті його прізвище переведено, як « ОСОБА_9 », а у свідоцтві про смерть батька його прізвище зазначено на українській мові, як « ОСОБА_9 ».

Тобто при переведенні прізвища позивача з російської на українську мову, виникла помилка в написанні прізвища та замість « ОСОБА_9 » записано « ОСОБА_9 ».

Батько позивача ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.68)

Після померлого відкрилася спадщина у вигляді 1/5 частини житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала батьку позивача на підставі договору купівлі-продажу від 21.03.2002 року, який посвідчено державним нотаріусом П`ятої Харківської державної нотаріальної контори Нестеренко В.І., зареєстровано в реєстрі

Також, з вищевказаного договору вбачається, що спірний будинок було придбано ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , в рівних частках кожним 2/5 частини житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель, що знаходиться у АДРЕСА_1 . (а.с.9)

Позивач, у встановлений законом шестимісячний термін звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, проте постановою державного нотаріуса Другої Харківської міської державної нотаріальної контори від 08.09.2020 poку у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 на частину будинку АДРЕСА_2 було відмовлено в зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу, а саме договору купівлі-продажу, посвідченого 5ХДНК 21.03.2002 року за реєстром №3-182. (а.с.10)

На час смерті ОСОБА_6 перебував у шлюбі з ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_2 від 15.05.2009 року (а.с. 26), яка також, після смерті ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 прийняла спадщину.

Як вбачається з копії спадкової справи №157/2015 заведеної після смерті померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 вона містить, зокрема, заяву про прийняття спадщини після померлого від ОСОБА_6 , заяву ОСОБА_11 про відмову від спадщини на користь сина спадкодавця ОСОБА_1 , заяву про прийняття спадщини від ОСОБА_5 , заяву ОСОБА_1 про видачу свідоцтва про право власності, постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, свідоцтво про смерть ОСОБА_6 , Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру від 20.03.2015 щодо спадкових справ та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину, згідно якої інформація у спадковому реєстрі відсутня, Інформаційну довідку зі спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) інформація у спадковому реєстрі відсутня, Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі, свідоцтво про народження ОСОБА_1 , свідоцтво про народження ОСОБА_6 , свідоцтво про розірвання шлюбі муж ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , свідоцтво про шлюб між ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , лист П`ятої ХДНК до ОСОБА_4 з проханням надати правовстановлюючі документи, заява ОСОБА_4 , лист П`ятої ХДНК ОСОБА_1 щодо роз`яснення порядку оформлення спадщини, договір купівлі-продажу спірного житлового будинку з надвірними будівлями. (а.с.62-90)

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення (п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України).

Перелік фактів, які підлягають встановленню судом в окремому провадженні викладений в ч. 1 ст. 315 ЦПК України та не є вичерпним (ч. 2 ст. 315 ЦПК України).

Зокрема суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами (п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 318 ЦПК України у заяві про встановлення факту повинно бути зазначено причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт.

Відповідно до діючого законодавства заявниками у справі про встановлення факту родинних відносин можуть бути, зокрема, спадкоємці померлої особи, котрі мають право на спадщину, проте, не мають відповідних документів, котрі підтверджують кровний зв`язок із померлим, або у цих документах була допущена помилка яку не можна виправити позасудовим шляхом.

Пунктом 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 р. передбачено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення.

Аналогічно згідно п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення спадщини.

Відповідно до судової практики розгляду цивільних справ про спадкування, узагальненої в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» позови щодо права спадкування за загальними правилами підсудності подаються до суду за місцем проживання (знаходження) відповідача, за винятком позовів щодо нерухомого спадкового майна, які подаються до суду за місцезнаходженням цього майна.

Позивачем зазначено, що встановлення факту родинних відносин необхідно йому для отримання свідоцтва про право на спадщину після смерті його батька ОСОБА_6 .

Враховуючи наведене, суд вважає можливим встановити юридичний факт того, що ОСОБА_6 , який помер28.12.2014 року є батьком ОСОБА_1 .

Статтею 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути зокрема визнання права.

Відповідно до ст. 41 Конституції України, право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом, крім того, право приватної власності є непорушним.

Згідно з ч.1ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Зі змісту ст. 328 ЦК України вбачається, що спадкування є однією з підстав набуття права власності.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 1120 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, із якого вона оголошується померлою.

Разом з тим, статями 1216, 1220-1221 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до ч.1 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують прав на спадкування почергово.

Статтею 1261 ЦК України передбачає, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Статтею 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно зі ст. 1270 ЦК України строк для прийняття спадщини встановлений у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є сином померлого ОСОБА_6 , тому відноситься до кола спадкоємців першої черги і прийняв спадщину після померлого батька, оскільки звернувся до нотаріальної контори з відповідною заявою у передбачений законом строк. Також спадщину прийнято ОСОБА_5 , яка не оспорює право позивача на спадщину.

Разом з тим відповідно до ч. 1ст. 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Отже, приймаючи до уваги, що позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті спадкодавця ОСОБА_6 , а також враховуючи те, що позов визнано відповідачем ОСОБА_4 , в наслідок дій якої про ненадання правовстановлюючих документів, нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва на право на спадщину позивачу, відсутність заперечень другого спадкоємця ОСОБА_5 проти заявлених вимог, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 10-13,17, 158, 204-206, 258-259, 263-265, 293, 315, 318 ЦПК України, ст. ст. 16, 321, 328, 1120, 1216, 1220, 1221, 1258, 1261, 1268, 1270, 1297 ЦК України, ст. 41 конституції України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимогиОСОБА_1 задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_6 , померлий ІНФОРМАЦІЯ_3 є батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/10 частку житлового будинку загальною площею 140,4 кв.м., житловою площею 80,8 кв.м., з надвірними будівлями та прибудовами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі через Жовтневий районний суд м. Харкова апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного рішення суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Найменування сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_3 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідач: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_4 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП: НОМЕР_5 місце проживання за адресою: АДРЕСА_4 .

Повний текст рішення складено 04.06.2021.

Суддя С.О. Рубіжний