Справа № 401/222/21; 2/401/390/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"17" червня 2021 р. Світловодський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі головуючого судді Гармаш Т.І при секретарі Липко О.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду м. Світловодська справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із зазначеним позовом та просить суд розірвати шлюб з відповідачем, мотивуючи свій позов тим, що спільне життя з відповідачем не склалось, через відсутність почуття взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Зазначає, що після розірвання шлюбу бажає залишити прізвище " ОСОБА_3 ".

Ухвалою суду від 10.02.2021 року відкрито провадження у справі, призначено судове засідання.

Ухвалою суду від 05.04.2021 року задоволено клопотання відповідача та сторонам у справі надано строк для примирення тривалістю один місяць.

Ухвалою суду від 05.05.2021 року поновлення провадження у справі.

Позивач та її представник в судове засідання не з`явилась, надали заяви про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримали. Представник позивача зазначила, що примирення не можливе. Зазначила, що позивач зловживає своїми процесуальними правами та затягує розгляд справи.

Відповідач в судове засідання не з`явився. Надав заперечення на позовну заяву, в якій зазначив, що жодних підстав для розірвання шлюбу не має, розлад між подружжям має тимчасових характер. Зазначив, що з дружиною проживають однією сім`єю по теперішній час, вважає, що шлюб можливо зберегти.

Відповідач неодноразово подавав клопотання про відкладення розгляду справи, посилаючись на відрядження, погане самопочуття.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд не вбачає підстав, передбачених ст. 223 ЦПК України, для відкладення судового засідання, тому вважає за можливе провести розгляд справи без участі відповідача, а клопотання ОСОБА_2 про відкладення розгляду справи задоволенню не підлягає, так як воно не підтверджене належними доказами.

З`ясувавши обставини справи, перевіривши докази суд дійшов такого висновку.

Відповідно до змісту п.10 Постанови пленуму Верховного суду України №11 від 21.12.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Якщо після закінчення призначеного судом строку примирення подружжя не відбулося і хоча б один з них наполягає на припиненні шлюбу, суд вирішує справу по суті.

В судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1 перебуває в зареєстрованому шлюбі з відповідачем ОСОБА_2 , що стверджується свідоцтвом про укладення шлюбу (а.с. 7).

У подружжя є неповнолітня дитина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки (стаття 1 СК України). Проте, судом встановлено, що вказані паритетні засади побудови сімейних відносин у даного подружжя відсутні.

Також, суд виходить з того, що шлюб має добровільний характер та ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка і припиняється внаслідок його розірвання, що засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків і позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Незгода лише будь-кого із сторін продовжувати шлюбні стосунки є підставою для визнання її права вимагати розірвання шлюбу.

Частиною 3 ст. 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Згідно з ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути подано одним із подружжя.

У відповідності до ст.112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Із матеріалів справи судом встановлено, що між подружжям відсутні почуття, на яких ґрунтуються сімейні стосунки, шлюбні відносини не підтримуються.

Судом встановлено, що сторони не вживають заходів для примирення, тривалий час не підтримують жодних стосунків як подружня пара, наданий сторонам строк для примирення результату не дав.

За таких обставин суд вважає, що в судовому засіданні знайшли своє підтвердження доводи, які викладені в позовній заяві і які не спростовано відповідачем та встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача.

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Враховуючи наведене, суд вважає, що шлюб необхідно розірвати.

Відповідно до ст.141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Керуючись: ст. ст. 24, 104, 105, 110, 112, 115 СК України; ст. ст. 12, 13, 44, 81, 141, 223, 263 - 265 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2

зареєстрований 05 жовтня 1996 року відділом реєстрації актів громадянського стану Світловодського міськвиконкому Кіровоградської області, актовий запис № 259.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 908 (дев`ятсот вісім) грн.

Після розірвання шлюбу позивачці залишити прізвище ОСОБА_3 .

Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставляння відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Кропивницького апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення через Світловодський міськрайонний суд у порядку, передбаченому ст. 355 і п.15.5 ч.1 Перехідних положень ЦПК України.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому рішення.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_2 .

Суддя Світловодського

міськрайонного суду : Т.І.Гармаш