Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" квітня 2021 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі: головуючого судді - Гаврилової О.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін, в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Управління (Центр) надання адміністративних послуг Дніпровської районної державної адміністрації в м.Києві, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

в с т а н о в и в:

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Топалова О.Є. звернулась до Дніпровського районного суду м.Києва з позовною заявою до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Управління (Центр) надання адміністративних послуг Дніпровської районної державної адміністрації в м.Києві, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Згідно заявлених вимог позивач просить суд визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування жилим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 .

Вимоги позову обґрунтовані тим, що 28 квітня 1983 року на підставі ордеру №15995 батькові позивача - ОСОБА_3 було надано в користування трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 . Вказаний ордер на жиле приміщення виданий на сім`ю в складі чотирьох осіб: ОСОБА_3 , його дружину - ОСОБА_4 , його доньок - ОСОБА_5 та ОСОБА_6 В 2003 році ОСОБА_5 уклала шлюб, в зв`язку з чим змінила прізвище з « АДРЕСА_1 » на « АДРЕСА_1 », а в 2004 році ОСОБА_9 переїхала на постійне проживання до свого чоловіка, де з 01 жовтня 2004 року зареєструвала своє місце проживання. 28 квітня 1990 року позивач уклала шлюб з ОСОБА_2 , зареєстроване місце проживання якого з 30 листопада 1990 року - АДРЕСА_2 . 15 березня 2019 року рішенням суду між сторонами розірвано шлюб, 30 серпня 2019 року відповідач забрав свої речі та покинув вказане житлове приміщення, проте не знявся з реєстрації місця проживання. Позивач зазначає, що оскільки відповідач наприкінці серпня 2019 року фактично припинив проживання в спірній квартирі, витрат на її утримання не несе, в квартирі не з`являється, житлом не цікавиться, є таким, що втратив право користування зазначеним житловим приміщення. Позивач несе витрати по утриманню житла, сплачує квитанції на оплату житлово-комунальних послуг та послуг з утримання будинків, споруд і прибудинкових територій, змушена оплачувати житлово-комунальні послуги та витрати на утримання квартири за особу, яка фактично не проживає в квартирі.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 07 серпня 2020 року відкрито провадження в даній цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

24 вересня 2020 року позивачем отримано копію ухвали суду про відкриття провадження у справі, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення.

Копію вказаної ухвали суду з копією позовної заяви та доданими до неї документами відповідачем ОСОБА_2 отримано не було, конверт з надісланими документами повернувся до суду з відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання».

24 грудня 2020 року на адресу відповідача повторно було направлено копію ухвали суду про відкриття провадження у справі з копією позовної заяви та доданими до неї документами, яка на час ухвалення даного рішення відповідачем також не отримані та конверт разом з документами повернувся до суду із відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання».

Третьою особою ОСОБА_3 копію ухвали суду про відкриття провадження у справі з копією позовної заяви та доданими до неї документами отримано 28 вересня

2020 року, року, третьою особою ОСОБА_4 - 29 вересня 2020 року, представником третьої особи Управління (Центр) надання адміністративних послуг Дніпровської районної державної адміністрації в м.Києві - 25 вересня 2020 року, що також підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення.

Згідно вимог ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Відповідач ОСОБА_2 не скористався своїм правом та не направив до суду відзив на позовну заяву, із викладенням заперечень проти неї.

Треті особи ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та представник третьої особи Управління (Центр) надання адміністративних послуг Дніпровської районної державної адміністрації в м.Києві не скористалися своїм правом та не направили до суду заяв по суті справи.

Позивачем до суду додаткових заяв, пояснень подано не було.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Таким чином, розглянувши подані позивачем документи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані позивачем докази та повідомлені нею обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного позовного провадження, як це передбачено ст. 279 ЦПК України.

Суд у порядку спрощеного позовного провадження без виклику у судове засідання сторін, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 2 ст. 65 ЖК УРСР, особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім`ї наймача, набувають рівного з іншими членами сім`ї права користування жилим приміщенням, якщо при вселенні між цими особами, наймачем та членами його сім`ї, які проживають з ним, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням.

Відповідно до ч. 1 ст. 71 ЖК УРСР, при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.

Статтею 72 ЖК УРСР передбачено, що визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 з сім`єю з чотирьох осіб видано ордер №15995 серія Б на право зайняття трьох кімнат житловою площею

39,7 кв.м., в квартирі АДРЕСА_1 , склад сім`ї: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 - дружина, ОСОБА_6 -донька, ОСОБА_5 - донька. Ордер виданий на підставі рішення виконкому від 25 квітня 1983 року №384 (а.с.10).

Згідно копії паспорту позивача, місце проживання ОСОБА_1 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.8_

Як убачається з довідок про реєстрацію місця проживання, АДРЕСА_1 з 01 жовтня 2004 року зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 (а.с.15).

Заочним рішенням Дніпровського районного суду м.Києва від 15 березня 2019 року розірвано шлюб між ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище - АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 , який був зареєстрований у Дніпровському відділі РАГС м. Києва 28 квітня 1990 року (актовий запис № 404) (а.с.12)

Відповідно до інформації Електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 39).

Згідно інформації, наданої Дніпровським управлінням поліції Національної поліції у м.Києві НП України 18 червня 2020 року, заяв чи повідомлень у період з 30 серпня

2020 року до теперішнього часу громадянки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про створення їм перешкод у користуванні квартирою АДРЕСА_1 не надходило (а.с.30).

Як убачається з Актів від 21 січня 2020 року, 12 березня 2020 року, 03 червня

2020 року, складених та підписаних ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , підписи яких підтверджені Начальником ЖЕД-406 Проценко О.Г. та майстром т.д. №1 ОСОБА_14 , цими актами підтверджено, що ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_2 дійсно зареєстрований, але не проживає з 30 серпня

2019 року (а.с. 16, 17, 18).

Відповідач ОСОБА_2 не скористався своїм правом надати відзив на позовну заяву та не надав доказів на спростування вказаних обставин.

Також в матеріалах справи відсутні докази наявності обставин, визначених ч.3 ст. 71 ЖК УРСР, а також того, що позивач та треті особи чинили відповідачу перешкоди в користуванні квартирою.

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Виходячи з наведеного, суд дійшов висновку, що ОСОБА_2 не проживає в квартирі АДРЕСА_1 протягом строку, що перевищує шість місяців (на дату звернення з позовом до суду), без поважних причин, що є підставою для визнання його таким, що втратив право користування зазначеним житлом.

Таким чином, позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Управління (Центр) надання адміністративних послуг Дніпровської районної державної адміністрації в м.Києві, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням підлягає задоволенню.

При зверненні до суду з даним позовом позивачем сплачено судовий збір в сумі 840,80 грн.

На підставі ст. 141 ЦК України, суд присуджує до стягнення з відповідача на користь позивача судовий збір у вищевказаному розмірі.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 1, 65, 71, 72 ЖК УРСР, ст.ст.2, 4, 10, 12, 13, 76-81, 89, 141, 247, 258, 259, 263-265, 274, 279, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання:

АДРЕСА_4 ), треті особи: ОСОБА_3 (місце проживання: АДРЕСА_4 ), ОСОБА_4 (місце проживання: АДРЕСА_4 ), Управління (Центр) надання адміністративних послуг Дніпровської районної державної адміністрації в м.Києві (місцезнаходження: 02160, м.Київ, Харківське шосе, 18), про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 840,80 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: