Ухвала

07 червня 2021 року

м. Київ

справа №374/160/19

провадження № 22-ц/824/8255/2021

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Кравець В.А., перевіривши відповідність вимогам статті 356 ЦПК України апеляційної скарги особи, яка не брала участі у розгляді справи, представника Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області - Адамишина Антона Володимировича на рішення Ржищівського міського суду Київської області від 06 червня 2019 року у справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, -

В С Т А Н О В И В:

У червні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

Рішенням Ржищівського міського суду Київської області від 06 червня 2019 року заяву задоволено. Повний текст судового рішення складено 07 червня 2019 року.

Не погоджуючись з указаним рішенням, 24 квітня 2021 року представник ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області - Адамишин А.В. звернувся до суду з апеляційною скаргою.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 17 травня 2021 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали, для надіслання на адресу апеляційного суду оригіналу квитанції про сплату судового збору.

03 червня 2021 року до Київського апеляційного суду надійшло клопотання представника ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області - Адамишина А.В. про відстрочення сплати судового збору, де зазначено, що станом на 26 травня 2021 року на реєстраційному рахунку загального фонду ЦМУ ДМС кошти відсутні, що не дає можливості сплатити судовий збір у розмірі 576,30 грн.

За змістом частини першої статті 136 ЦПК України, статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд, ураховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій статті 136 ЦПК України, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Частино першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» визначено випадки коли суд може звільнити особу від сплати судового збору, зокрема якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (пункт 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» (Shishkovv. Russia).

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Зважаючи на те, що апелянтом не вказано дати, до якої останній просить відстрочити сплату судового збору, а також те, що ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області не надано доказів на підтвердження можливості сплатити судовий збір до ухвалення постанови Київським апеляційним судом у даній справі, суд відмовляє у задоволенні клопотання апелянта про відстрочення сплати судового збору.

З огляду на викладене, апелянту на виконання вищевказаних положень закону необхідно надіслати на адресу апеляційного суду оригінал квитанції про сплату судового збору у розмірі 576,30 грн (384,20 грн * 150%)за такими реквізитами:

Отримувач коштівУК у Солом. р-ні/Соломян. р-н Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783 Банк отримувача Казначейство України (ЕАП) Код банку отримувача (МФО) 899998 Рахунок отримувачаUA0026010 Код класифікації доходів бюджету 22030101 Адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, 2-А
Відповідно до вимог частини 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно ч.2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

За вказаних обставин, суд уважає за необхідне продовжити апелянту строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області - Адамишина Антона Володимировича про відстрочення сплати судового збору - залишити без задоволення.

Продовжити представнику особи, яка не брала участі у розгляді справи, Центральному міжрегіональному управлінню Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області - Адамишину Антону Володимировичу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали, для надіслання на адресу апеляційного суду оригіналу квитанції про сплату судового збору на визначену судом суму.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені статтею 357 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя В.А. Кравець