Справа №701/290/21
Номер провадження2/701/180/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 червня 2021 року Маньківський районний суд, Черкаської області

в складі: головуючого - судді - Костенка А. І.

за участю секретаря - Брітан О. О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Маньківка справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Радомишльський районний відділ державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) про стягнення розміру неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів,

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулася в суд з позовом до відповідача про стягнення розміру неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів.

На підставу своїх вимог спирається на те, що між позивачкою ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження Молдова, м. Бельци, паспорт серія НОМЕР_1 від 23 лютого 1999 року виданого Маньківським РВ УМВС України в Черкаській області, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , та ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце народження Таджикістан, с. Навабад, Колхозабадського району, Курган-Тюбенської області, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , який на даний момент змінив прізвище з ОСОБА_4 на Сіментін у відповідності до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію змін імені (прізвища, власного імені, по батькові) після зміни прізвище, власне ім`я та по батькові значаться як ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , було укладено шлюб, який був зареєстрований Маньківським відділом РАЦС. 18.02.2009 року шлюб між позивачкою та відповідачем було розірвано, про що видане свідоцтво про розірвання шлюбу 18.02.2009 року серія НОМЕР_4 . Під час перебування в шлюбі позивачка народила дочку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьком якої є відповідач. Дитина на даний момент проживає разом із позивачкою. Рішенням Маньківського районного суду Черкаської області від 09.02.2011 року відповідача було зобов`язано виплачувати аліменти на утримання дочки ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 , на користь ОСОБА_1 , в розмірі 1/4 частини його доходів, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення дитиною повноліття. На підставі вище зазначеного рішення суду видано виконавчий лист у справі № 2/2312/69/11 від 09.02.2011 року. Вище зазначений виконавчий лист у справі № 2/2312/69/11 від 09.02.2011 року про стягнення з ОСОБА_2 , аліментів на утримання дочки ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 , на користь ОСОБА_1 , в розмірі 1/4 частини його доходів, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення дитиною повноліття перебуває на примусовому виконанні у Радомишльському районному відділі державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький). У відповідності до розрахунку заборгованості зі сплати аліментів по виконавчому провадженню № 45333525 про стягнення з ОСОБА_2 , на користь ОСОБА_1 , аліментів у розмірі 1/4 частини від доходів, заборгованість станом на 01.02.2021 року складає 31370 грн., що змушує позивачку звернутися до суду з даним позовом.

Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно з ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа.

Ухвалою суду від 07.04.2021 року по справі призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з викликом сторін та надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.

Позивачка в судове засідання не з`явилася, але згідно письмової заяви просила справу розглядати у її відсутність та підтримує позовні вимоги в повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не з?явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, шляхом відправлення судових повісток з рекомендованими повідомленнями, причини неявки визнані поважними невідомі, заяв та клопотань про відкладення розгляду справи не надходило, але його неявка не перешкоджає розгляду справи по суті у його відсутність на підставі зібраних доказів.

Представник третьої особи в судове засідання не з?явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, шляхом відправлення судових повісток з рекомендованими повідомленнями, причини неявки визнані поважними невідомі, заяв та клопотань про відкладення розгляду справи не надходило, але його неявка не перешкоджає розгляду справи по суті у його відсутність на підставі зібраних доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Враховуючи вищевикладене та приписи ст. 223 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без участі осіб, які в судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду.

У зв`язку з неявкою в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, вивчивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини: між позивачкою ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження Молдова, м. Бельци, паспорт серія НОМЕР_1 від 23 лютого 1999 року виданого Маньківським РВ УМВС України в Черкаській області, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , та ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце народження Таджикістан, с. Навабад, Колхозабадського району, Курган-Тюбенської області, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , який на даний момент змінив прізвище з ОСОБА_4 на Сіментін у відповідності до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію змін імені (прізвища, власного імені, по батькові) після зміни прізвище, власне ім`я та по батькові значаться як ОСОБА_2 (а.с. 13), 26.01.2002 року, було укладено шлюб, який був зареєстрований Маньківським відділом РАЦС. 18.02.2009 року шлюб між позивачкою та відповідачем було розірвано, про що видане свідоцтво про розірвання шлюбу 18.02.2009 року серія НОМЕР_4 (а.с. 15). Під час перебування в шлюбі позивачка народила дочку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьком якої є відповідач (а.с.14). Дитина на даний момент проживає разом із позивачкою. Рішенням Маньківського районного суду Черкаської області від 09.02.2011 року відповідача було зобов`язано виплачувати аліменти на утримання дочки ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 , на користь ОСОБА_1 , в розмірі 1/4 частини його доходів, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення дитиною повноліття (а.с. 17). На підставі вище зазначеного рішення суду видано виконавчий лист у справі № 2/2312/69/11 від 09.02.2011 року. Вище зазначений виконавчий лист у справі № 2/2312/69/11 від 09.02.2011 року про стягнення з ОСОБА_2 , аліментів на утримання дочки ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 , на користь ОСОБА_1 , в розмірі 1/4 частини його доходів, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення дитиною повноліття перебуває на примусовому виконанні у Радомишльському районному відділі державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький). У відповідності до розрахунку заборгованості зі сплати аліментів по виконавчому провадженню № 45333525 про стягнення з ОСОБА_2 , на користь ОСОБА_1 , аліментів у розмірі 1/4 частини від доходів, заборгованість станом на 01.02.2021 року складає 31370.02 грн. (а.с. 8-9).

Статтею 180 СК України встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

Відповідно до частини 1 статті 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі 1% суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100% заборгованості.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 СК України, заборгованість за аліментами стягується незалежно від досягнення дитиною повноліття, а у випадку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу, - до досягнення нею двадцяти трьох років. Розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, приватним виконавцем, а в разі виникнення спору - судом (ч. 3 ст. 195 СК України).

Як передбачено частинами 1 та 2 статті 18 ЦПК України, судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України,- і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Згідно з прецедентною практикою Європейського суду з прав людини право на виконання судового рішення є складовою права на доступ до суду, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, для цілей якої виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як невід`ємна частина судового розгляду (рішення від 20.07.2004 у справі «Шмалько проти України»).

Відсутність гарантії виконання судового рішення у розумінні ст. 6 Конвенції, якою передбачені гарантії, надані сторонам, - справедливий, відкритий і швидкий розгляд. Відповідно до ч. 5 ст. 124 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України. У п. 9 ч. 3 ст. 129 Конституції України до основних засад судочинства віднесено обов`язковість рішень суду.

Отже, відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати.

Порядок стягнення аліментів на виконання рішення суду передбачений ст. 71 Закону України «Про виконавче провадження», і відповідно до ч. 8 цієї статті суд вирішує питання заборгованості лише у разі спору про її розмір.

Таким чином, при відсутності такого спору заборгованість стягується державним виконавцем відповідно до положень Закону, а не на підставі рішення суду про стягнення заборгованості.

Позивачем не оспорюється розмір такої заборгованості по сплаті аліментів, а ставиться питання про стягнення такої заборгованості на підставі рішення суду, у зв`язку з чим позовні вимоги не підлягають задоволенню в цій частині.

Таким чином, за результатами розгляду справи, у межах заявлених позовних вимог, суд дійшов до висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Водночас, за змістом статті 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь держави судовий збір у розмірі, передбаченому статтею 4 Закону України «Про судовий збір».

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 12, 13, 18, 76- 81, 95, 133, 137, 141, 209, 211, 223, 247, 258-268, 276 ЦПК України, ст.ст. 180, 194, 195, 196, 199 СК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позов задоволити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , (жителя АДРЕСА_1 , ІПН: НОМЕР_3 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (жительки АДРЕСА_2 , ІПН: НОМЕР_2 ) неустойку за прострочення сплати аліментів в сумі 25807 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , (жителя АДРЕСА_1 , ІПН: НОМЕР_3 ) на користь держави судовий збір в розмірі 908 (дев?ятсот вісім гривень) на рахунок (IBAN) UA0026001 (Отримувач коштів ГУК у м. Києві/м.Київ/22030106, Код за , Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, Код класифікації доходів бюджету 22030106).

В іншій частині позову - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Черкаського апеляційного суду через Маньківський районний суд Черкаської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження.

Суддя А. І. Костенко