Справа № 296/9685/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

заочне

24 травня 2021 року м.Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира в складі:

головуючого судді Сингаївського О.П.,

за участі секретаря судового засідання Горелової М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Житомира цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участі третьої особи Комунального підприємства «Дитяча лікарня імені В.Й.Башек» Житомирської міської ради про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

01.10.2020 до Корольовського районного суду м.Житомира звернулась ОСОБА_1 із вказаним позовом, в якому просить визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування кімнатою АДРЕСА_1 .

Позивач в обґрунтування своїх вимог зазначила, що вона є основним наймачем зазначеної кімнати, в якій ОСОБА_2 не проживає, однак зареєстрована і це перешкоджає їй вільно розпоряджатися житлом та сплачувати грошові кошти за комунальні послуги.

Ухвалою судді від 09.12.2020 було прийнято до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 , відкрито провадження у справі та призначено судове засідання (а.с.18).

Сторони у судове засідання не з`явились. Позивач 24.05.2021 надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій позовні вимоги підтримує повністю, просить позов задовольнити і не заперечує проти заочного розгляду справи. Представник третьої особи 24.05.2021 надала суду також заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій позовні вимоги підтримує у повному обсязі та наполягає їх задоволенні.

Судом вжито всіх заходів для повідомлення відповідача про розгляд даної справи, однак, відповідач не скористалась процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, не надала доказів на підтвердження своїх заперечень та поважності причин неподання заяв по суті справи.

Враховуючи викладені обставини і те, що у справі є достатньо матеріалів про спірні правовідносини сторін, суд, згідно ст.280-282 ЦПК України, за згодою позивача і на підставі наявних у справі доказів вважає за можливе провести заочний розгляд справи.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши покази свідка ОСОБА_3 , з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Згідно ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Ст.13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом.

Судом встановлено, що кімната АДРЕСА_1 перебуває у користуванні ОСОБА_1 , що підтверджується копіями ордера №222 від 04.06.2014 та договору найму жилого приміщення гуртожитку АДРЕСА_1 від 14.12.2017 (а.с.9, 11-12).

Згідно наданих 08.12.2020 Відділом обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Житомирській області відомостей (а.с.17) вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується також копією довідки КП «Дитяча лікарня імені В.Й.Башек» ЖМР №563 від 12.11.2020 (а.с.10).

Як вбачається з копій актів КП «Дитяча лікарня імені В.Й.Башек» ЖМР від 10.07.2020, 02.11.2020 (а.с.7, 8), відповідач за вказаною адресою з листопада 2013 року житло не займає, грошові кошти за користування приміщенням та комунальні послуги не сплачує, що спричиняє позивачу незручності у користуванні житлом.

Допитана у судовому засіданні свідок підтвердила той факт, що відповідач більше семи років у кімнаті не проживає.

На ствердження вибуття, суд може брати до уваги будь-які фактичні дані, які свідчать про обрання стороною іншого постійного місця проживання (повідомлення про це в листах, розписка, переадресована кореспонденція, утворення сім`ї в іншому місці, перевезення майна в інше жиле приміщення, виїзд в інший населений пункт, укладення трудового договору на невизначений строк тощо).

Відповідно до ст.391 ЦК України, позивач має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно ст.71 ЖК Української РСР, при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.

Відповідно до ст.72 ЖК Української РСР, визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Пункт 11 постанови Пленуму ВСУ від 12.04.1985 N2 "Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України" зазначає, що відповідно до ст.107 ЖК наймач або член його сім`ї, який вибув на інше постійне місце проживання, втрачає право користування жилим приміщенням з дня вибуття, незалежно від пред`явлення позову про це.

Відповідно до ст.7 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою. Процедура зняття з реєстраційного обліку за місцем проживання, передбачає попереднє звернення особи до відповідного органу спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань реєстрації або наявності остаточного рішення суду.

Враховуючи викладене, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність та взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги ОСОБА_1 ґрунтуються на вимогах Закону.

Керуючись ст.ст.3, 4, 5, 7-13, 17, 43, 49, 76-81, 141, 258, 262, 264, 265, 268, 273, 352, 430 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , визнати такою, що втратила право користування кімтаною АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у розмірі 840 (сімсот шістдесят вісім) грн. 80 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення, подавши апеляційну скаргу Житомирському апеляційному суду через Корольовський районний суд м. Житомира протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Суддя О. П. Сингаївський