Справа № 451/574/21
Провадження № 2/451/582/21
РІШЕННЯ

іменем України

18 травня 2021 року місто Радехів

Радехівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Куцик-Трускавецької О.Б.,

секретар судового засідання Войтович Н.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Червоноградської міської ради Львівської області про встановлення фактів, що мають юридичне значення та визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом,

за участю:

позивача ОСОБА_1 ;

представника позивача ОСОБА_2 ,

встановив:

Стислий виклад позиції сторін

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Фрей А.В. подав до суду позовну заяву до Червоноградської міської ради Львівської області (відповідач), у якій, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просить:

встановити факт, що має юридичне значення, а саме: факт родинних відносин між спадкодавцем - ОСОБА_3 (яка являється бабою) та спадкоємцем - ОСОБА_4 (який являється внуком);

встановити факт, що має юридичне значення, а саме: факт вступу у володіння та управління спадковим майном позивачем - ОСОБА_1 після смерті спадкодавця - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

визнати за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку загальною площею 1,7272 гектарів в порядку спадкування після смерті баби ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що належала спадкодавцю на праві приватної власності відповідно до Державного акта на право приватної власності на землю серії І-ЛВ №091062, зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю 10 квітня 2000 року за № 8782.

В обґрунтування своїх вимог щодо предмета спору представник позивача покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла баба позивача ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої ввійшла земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 1,7272 га, що розташована на території Поздимирської сільської ради Радехівського району Львівської області, та належить спадкодавцю - ОСОБА_3 на підставі Державного акта на право приватної власності на землю серії І-ЛВ №091062, зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю 10 квітня 2000 року за № 8782. ОСОБА_3 була прописана і проживала в с.Поздимир Радехівського району Львівської області до дня смерті, що наступила ІНФОРМАЦІЯ_2 . До дня смерті з нею проживав без реєстрації її внук: ОСОБА_1 , 1963р.н.. Заповіту ОСОБА_3 не залишила, отже спадкування відбулося за законом. На час відкриття спадщини спадкоємцями першої черги була дочка ОСОБА_3 - ОСОБА_5 . Однак, остання померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Позивач вступив в управління спадковим майном, оскільки проживав з ОСОБА_3 до дня смерті без реєстрації. При зверненні до нотаріальної контори йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки останній протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини. Факт родинних відносин позивача та баби - ОСОБА_3 , а також належність останній Державного акта на право приватної власності на землю серії І-ЛВ № 091062, виданого 10.04.2000, підтверджуються наявними у матеріалах справи документами.

Відповідач правом на подання відзиву не скористався, участі уповноваженого представника не забезпечив.

У судовому засіданні представник позивача позов підтримав повністю та просить суд його задовольнити.

Заяви та клопотання учасників справи

Відповідач подав клопотання про розгляд справи за його відсутності, при винесенні рішення покладається на розсуд суду (а.с.32).

Позивач подав заяву про уточнення позовних вимог (а.с.35).

Процесуальні дії суду у справі

Ухвалою Радехівського районного суду Львівської області від 23.04.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та призначено до відкритого підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження (а.с.27-28).

За наслідками підготовчого судового засідання, судом постановлено ухвалу без виходу до нарадчої кімнати про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті, оскільки судом остаточно визначено: предмет спору та характер спірних правовідносин, позовні вимоги та склад учасників судового процесу; обставини, які входять до предмета доказування та підлягають встановленню; встановлено порядок з`ясування обставин, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті.

Суд, заслухавши пояснення позивача та його представника, з`ясувавши обставини, на які сторона позивача посилається як на підставу своїх вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам у цілому, доходить висновку, що позов підлягає до задоволення повністю, виходячи з такого.

Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини

Батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження від 15.02.1963 серії НОМЕР_1 (а.с.16).

Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 10.11.2020, 17.05.1958 ОСОБА_6 та ОСОБА_7 зареєстрували шлюб, після державної реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище « ОСОБА_7 » (а.с.15).

Згідно зі свідоцтвами про смерть від 11.09.2020 (виданого повторно) та від 18.07.2012, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у с. Поздимир Радехівського району Львівської області, а ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 у с. Поздимир Радехівського району Львівської області(а.с.13, 14).

З відповіді Центрального Державного історичного архіву України (м. Львів) №Б-232 від 09.12.2020 року вбачається, що запис про народження ОСОБА_7 1936 року народження не виявлено(а.с.17).

Довідкою виконавчого комітету Поздимирської сільської ради Радехівського району Львівської області від 11.09.2020 встановлено, що ОСОБА_3 до дня смерті, яка наступила ІНФОРМАЦІЯ_2 була зареєстрована в с.Поздимир Радехівського району Львівської області. До дня смерті з нею проживав без реєстрації її внук: ОСОБА_4 , 1963р.н. У Поздимирській сільській раді Радехівського району Львівської області від ОСОБА_3 заповіт не посвідчувався (а.с.18).

Відповідно до Державного акта на право приватної власності на землю серії І-ЛВ №091062, виданого 10.04.2000 на підставі розпорядження голови Радехівської райдержадміністрації ради народних депутатів від 07 квітня 2000 року за №151, ОСОБА_3 є власником земельної ділянки площею 1,7272 га, яка розташована на території Поздимирської сільської ради та призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Державний акт зареєстровано в книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №8782(а.с.19).

Листом приватного нотаріуса Радехівської районного нотаріального округу Львівської області Комарницькою Н.І. від 02.02.2021 відмовлено ОСОБА_4 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті баби ОСОБА_3 , оскільки він вважається таким, що не прийняв спадщину, адже протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини(а.с.21).

Свідок ОСОБА_9 надав суду показання, за змістом яких він проживає по сусідству з позивачем. ОСОБА_4 проживав з бабусею у с.Поздимир Радехівського району Львівської області, допомагав по господарству, доглядав будинок. Також зазначив, що ОСОБА_3 була рідною бабусею ОСОБА_4 та матір`ю ОСОБА_5 .

Зміст правовідносин

Спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з тим, що позивач вважається таким, що не прийняв спадщину, оскільки протягом строку, встановленого законом, не подав заяву про прийняття спадщини.

Зміст спірних правовідносин

Спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з наявністю у позивача права на спадкування за законом і неможливістю реалізації цього права через відмову нотаріуса у видачі відповідного свідоцтва про право на спадщину.

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування

До правовідносин, які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), Цивільного кодексу Української РСР (далі - ЦК УРСР) та Цивільного кодексу України (далі - ЦК України).

Так, відповідно до пункту 1 частини 1 та частини 2 статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, також у судовому порядку можуть бути встановлені інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Норми статей 293 та 294 ЦПК України, визначають зміст окремого провадження та встановлюють порядок розгляду справ даної категорії.

Застосовані судом вищенаведені норми права регулюють правовідносини щодо встановлення фактів, які мають юридичне значення, зокрема, встановлення факту родинних відносин та визначають обсяг суб`єктивних прав і юридичних обов`язків, якими наділені сторони у цих правовідносинах.

Окрім застосування до вказаних правовідносин вищезазначених норм процесуального закону, суд зважає на роз`яснення, викладені в постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31.03.1995 (далі - Постанова Пленуму ВСУ).

Так, у пункті 1 Постанови Пленуму ВСУ звернуто увагу на те, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у пункті 7 Постанови Пленуму ВСУ, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

У пункті 16 постанови звернуто увагу на те, що заява про встановлення факту прийняття спадщини та місця її відкриття може бути розглянута судом у порядку окремого провадження, якщо орган, який вчиняє нотаріальні дії, не вправі видати заявникові свідоцтво про право на спадщину через відсутність або недостатність документів, що необхідні для підтвердження в нотаріальному порядку факту вступу в управління або володіння спадковим майном. У тому ж разі, коли всі необхідні документи були, але у видачі свідоцтва про право на спадщину відмовлено, заінтересована особа може звернутись до суду не з заявою про встановлення факту прийняття спадщини, а зі скаргою на відмову вчинити нотаріальну дію.

Спірні правовідносини щодо прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 регулюються нормами ЦК УРСР та ЦК України.

Так, відповідно до статті 525 ЦК УРСР часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця.

Нормою статті 527 ЦК УРСР передбачено, що спадкоємцями можуть бути особи, що були живими на момент смерті спадкодавця, а також діти померлого, зачаті при його житті і народженні після його смерті.

Спадкоємцями за законом є особи, які входять у першу та другу черги спадкоємців за законом (статті 529, 530 ЦК УРСР), утриманці (стаття 531 ЦК УРСР), усиновлені та усиновителі (стаття 532 ЦК УРСР).

Згідно з приписами частини 1 статті 529 ЦК УРСР при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті.

Для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини (стаття 548 ЦК УРСР).

Відповідно до частин першої та другої статті 549 ЦК УРСР визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Згідно з пунктами 4, 5 Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України цей Кодекс застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності. Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності ЦК України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов`язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності. Правила книги шостої ЦК України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом.

Нормою статті 392 ЦК України передбачено, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Застосовані судом норми права регулюють вищенаведені спірні правовідносини та визначають обсяг суб`єктивних прав та юридичних обов`язків, якими наділені сторони в цих правовідносинах.

Мотивована оцінка наведених сторонами аргументів щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову

Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених, оцінених наявних у справі доказів, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є внуком ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у с. Поздимир Радехівського району Львівської області. Ці обставини повністю підтверджуються безпосередньо дослідженими судом письмовими доказами та показаннями свідка.

Таким чином, суд доходить обґрунтованого переконання про наявність достатніх підстав вважати доведеність факту родинних відносин між позивачем та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є внуком ОСОБА_3 .

Встановлення зазначеного факту породжує для позивача юридичні наслідки, оскільки усуває перешкоди в реалізації ним права як спадкоємця п`ятої черги на спадкування за законом після смерті його бабусі ОСОБА_3 .

Також, судом встановлено, що ОСОБА_3 на день смерті належало право на земельну ділянку площею 1,7272 га, яка розташована на території Поздимирської сільської ради народних депутатів, про що їй видано Державний акт на право приватної власності на землю серії І-ЛВ № 091062 зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю 10 квітня 2000 року за № 8782.

За життя ОСОБА_3 особистого розпорядження не зробила. Після її смерті відкрилась спадщина на зазначену земельну ділянку і єдиним спадкоємцем першої черги за законом була її дочка ОСОБА_5 , однак спадщини вона не прийняла, відтак спадщина залишалася відкритою та неприйнятою. З огляду на те, що кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, право на спадкування після смерті ОСОБА_3 перейшло до її внука ОСОБА_4 , як спадкоємця п`ятої черги за законом.

Суд зауважує, що ОСОБА_4 вважається таким, що прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 , шляхом фактичного вступу в управління та володіння спадковим майном, оскільки проживав разом із нею на час відкриття спадщини та не заявляв відмови від цієї спадщини.

Позивач позбавлений можливості юридично оформити право на спадкове майно у визначений законом спосіб у нотаріуса через відмову останнього у вчиненні нотаріальних дій.

Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності, а також зважаючи на те, що особисте майнове право ОСОБА_4 (право на земельну ділянку у порядку спадкування за законом) не визнається, відтак позивач має законні сподівання на судовий захист цього права в силу приписів статті 16 ЦК України, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом. З огляду на обґрунтованість та підставність заявлених вимог, суд вважає, що позов слід задовольнити повністю.

На підставі статей 525, 529, 548, 549 Цивільного кодексу Української РСР, пунктів 4, 5 Прикінцевих та Перехідних положень Цивільного кодексу України та керуючись статтями 10, 19, 89, 259, 264, 265, 268, 293, 315 Цивільного процесуального кодексу України, Радехівський районний суд Львівської області, -

ухвалив:

Позов ОСОБА_4 до Червоноградської міської ради Львівської області - задовольнити повністю.

Встановити факт, що має юридичне значення, а саме: факт родинних відносин між спадкодавцем - ОСОБА_3 (яка являється бабою) та спадкоємцем - ОСОБА_1 (який являється внуком).

Встановити факт, що має юридичне значення, а саме: факт вступу у володіння та управління спадковим майном позивачем - ОСОБА_1 після смерті спадкодавця - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнати за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку загальною площею 1,7272 гектарів в порядку спадкування після смерті баби ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що належала спадкодавцю на праві приватної власності відповідно до Державного акта на право приватної власності на землю серії І-ЛВ №091062, зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю 10 квітня 2000 року за № 8782.

Судові витрати у справі покласти на позивача.

Реквізити сторін:

Позивач - ОСОБА_1 (місце проживання: Львівська область, с. Поздимир, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 );

Відповідач - Червоноградська міська рада Львівської області (місце знаходження: Львівська область, м. Червоноград, просп. Шевченка, буд. 19, ).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до частини 6 статті 259 та частини 1 статті 268 Цивільного процесуального кодексу України складання повного рішення суду відкладено на п`ять днів.

У зв`язку з оголошенням у судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк подання апеляційної скарги обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення складено 19.05.2021

Головуючий суддяО. Б. Куцик-Трускавецька