Справа № 225/2673/21
Провадження № 2/225/191/2021
10 червня 2021 року м. Торецьк
Дзержинський міський суд Донецької області в складі:
головуючої-судді Соляник А.В.,
за участю секретаря Андрієвої Т.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості згідно Акту, -
Позивач АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» звернувся в суд з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості згідно акту про порушення правил користування електричною енергією. Свої вимоги обґрунтував наступним.
Між АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» та ОСОБА_1 виникли цивільні правовідносини, які підтверджуються конкретними обставинами (юридичними фактами), а саме з боку Позивача це розподіл електроенергії та контроль її споживання шляхом зняття показів приладу обліку на об`єкт Відповідача, який розташовано за адресою: АДРЕСА_1 , а з боку Відповідача це, зокрема, споживання електроенергії, оплата (рахунків за електроенергію) спожитої електричної енергії. За даною адресою відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 .
05.12.2018 року представниками Торецького РЕМ за адресою АДРЕСА_1 було виявлено та Актом зафіксовано у відповідності до вимог п.8.2.5 ПРРЕЕ наступне порушення: самовільне підключення електроустановок до електричної мережі іншого споживача з порушенням схеми обліку. Підключення фазного та «нульового» проводів поза приладом обліку.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав суду письмову заяву, в якій просив розглянути справу у його відсутності, заявлені вимоги підтримує повністю, проти розгляду справи на підставі ст. 280-282 ЦПК України не заперечує.
Належно повідомлений відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не прибула з невідомих причин, про час та місце розгляду справи була належним чином повідомлена шляхом надіслання судових повісток про виклик.
Приймаючи до уваги, що позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, тому суд розглядав справу на підставі ст. ст. 208-283 ЦПК України, заочно, у зв`язку з чим постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.
Відповідно до п. 84 ст. 1 Закону України " Про ринок електричної енергії " (у редакції, яка діяла на дату складання Акту про порушення (ПРРЕЕ) від 04.11.2018) споживач - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання.
Згідно з 1.1.1. «Правил роздрібного ринку електричної енергії», затверджених Постановою НКРЕКП 14.03.2018 № 312 (у редакції, яка діяла на дату складання Акту про порушення (ПРРЕЕ) від 14.03.2018) ці правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.
При цьому, об`єкт побутового споживача - житловий будинок (частина будинку), квартира або будівля, які розміщені за однією адресою та належать одній фізичній особі або декільком фізичним особам на правах власності або користування;
Відповідно до ч.1 ст. 77 Закону України " Про ринок електричної енергії " (у редакції, яка діяла на дату складання Акту про порушення (ПРРЕЕ) від 04.11.2018) учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.
Відповідно до п.4 ч.2 ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії " (у редакції, яка діяла на дату складання Акту про порушення (ПРРЕЕ) від 04.11.2018) правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.
Таким чином, з позовної заяви вбачається, що за адресою: АДРЕСА_1 відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_2 (а.с.1-2, 8-9).
При цьому, як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 не є споживачем за адресою: АДРЕСА_1 , у сенсі п. 84 ст. 1 Закону України " Про ринок електричної енергії " (у редакції, яка діяла на дату складання Акту про порушення (ПРРЕЕ) від 04.11.2018) , оскільки, вона не зареєстрована за вказаною адресою, що підтверджується довідкою наявною в матеріалах справи (а.с.19).
Крім того, інформація щодо фактичного мешкання відповідачки ОСОБА_1 у вказаному жилому приміщенні в матеріалах справи відсутня, інформації про те, що відповідач є власником вказаного житлового приміщення матеріали справи не містять, договір найму на проживання у цьому житловому будинку позивачем до матеріалів справи не долучено. Жодних клопотань про витребування вищезазначеної інформації або доказів представником позивача до суду надано не було. У зв`язку з чим, суд приходить до висновку, що відповідачка ОСОБА_1 не повинна нести відповідальність за порушення користування електроенергією, яке зафіксоване в акті від 05.12.2018.
Відповідно по п.1.1.2. «Правил роздрібного ринку електричної енергії», затверджених Постановою НКРЕКП 14.03.2018 № 312 (у редакції, яка діяла на дату складання Акту про порушення (ПРРЕЕ) від 14.03.2018) акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.
Відповідно до п. 8.2.5. «Правил роздрібного ринку електричної енергії», затверджених Постановою НКРЕКП 14.03.2018 № 312 (у редакції, яка діяла на дату складання Акту про порушення (ПРРЕЕ) від 14.03.2018) у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.
В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.
Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.
Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.
У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.
Відповідно до п. 8.2.6. «Правил роздрібного ринку електричної енергії», затверджених Постановою НКРЕКП 14.03.2018 № 312 (у редакції, яка діяла на дату складання Акту про порушення (ПРРЕЕ) від 14.03.2018) на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.
Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.
Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.
Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Відповідно до п. 8.2.7 «Правил роздрібного ринку електричної енергії», затверджених Постановою НКРЕКП 14.03.2018 № 312 (у редакції, яка діяла на дату складання Акту про порушення (ПРРЕЕ) від 14.03.2018) у разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку.

З досліджених під час судового засідання матеріалів позовної заяви вбачається, що Акт про порушення (ПКЕЕН) від 05.12.2018 року було складено в присутності ОСОБА_1 , однак від проставлення підпису про ознайомлення її, як споживача, з актом про порушення, остання відмовилася, про що наявна відповідна відмітка в акті.

Крім того, відомості щодо вручення примірника цього Акту ОСОБА_1 матеріали справи не містять. (а.с.14)

Крім того, позивачем не надано до суду належних доказів виконання позивачем приписів п. 8.2.6. «Правил роздрібного ринку електричної енергії», затверджених Постановою НКРЕКП 14.03.2018 № 312 (у редакції, яка діяла на дату складання Акту про порушення (ПРРЕЕ) від 14.03.2018) щодо повідомлення відповідачки ОСОБА_1 про час і дату засідання комісії з розгляду цього Акту, а також надання відповідачці ОСОБА_1 копії протоколу, яким оформлюється рішення комісії з розгляду цього Акту (а.с.13)

Крім того, у матеріалах справи містяться копії конвертів, направлені на адресу: АДРЕСА_1 на ім`я ОСОБА_1 , які були повернуті на адресу відправника у зв`язку із закінченням терміну зберігання, що свідчить про те, що ОСОБА_1 не було їх отримано (а.с.13,14)

Отже, про засідання комісії відповідач ОСОБА_1 не була належним чином повідомлена, що виключає можливість правомірного розгляду акту.

Це, на переконання суду, є порушенням з боку позивача п. 8.2.6. «Правил роздрібного ринку електричної енергії», затверджених Постановою НКРЕКП 14.03.2018 № 312 (у редакції, яка діяла на дату складання Акту про порушення (ПРРЕЕ) від 14.03.2018), що, у свою чергу, позбавило можливості відповідачів захистити свої права при розгляді питання порушення.

Відповідач ОСОБА_1 належним чином не повідомлялася про засідання вказаної комісії, на якому і не була присутня, через що вказаний протокол не відповідає положенням «Правил роздрібного ринку електричної енергії», затверджених Постановою НКРЕКП 14.03.2018 № 312 (у редакції, яка діяла на дату складання Акту про порушення (ПРРЕЕ) від 14.03.2018).

На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Тобто присутність споживача при розгляді акту є фактично єдиним позасудовим способом захисту його прав у даних правовідносинах.

Відповідно по п.1.1.2. «Правил роздрібного ринку електричної енергії», затверджених Постановою НКРЕКП 14.03.2018 № 312 (у редакції, яка діяла на дату складання Акту про порушення (ПРРЕЕ) від 14.03.2018) договір про постачання електричної енергії споживачу - домовленість двох сторін (електропостачальник і споживач), що є документом певної форми, яка передбачає постачання всього обсягу фактичного споживання електричної енергії споживачем у певний період часу одним електропостачальником за вільними цінами.

Відповідно до ч.1 ст. 77 Закону України " Про ринок електричної енергії " (у редакції, яка діяла на дату складання Акту про порушення (ПРРЕЕ) від 04.11.2018) учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Відповідно до п.96 ст.1 Закону України " Про ринок електричної енергії " (у редакції, яка діяла на дату складання Акту про порушення (ПРРЕЕ) від 04.11.2018) учасник ринку електричної енергії (далі - учасник ринку) - виробник, електропостачальник, трейдер, оператор системи передачі, оператор системи розподілу, оператор ринку, гарантований покупець та споживач, які провадять свою діяльність на ринку електричної енергії у порядку, передбаченому цим Законом.

Відповідно до п.96 ст.1 Закону України " Про ринок електричної енергії " (у редакції, яка діяла на дату складання Акту про порушення (ПРРЕЕ) від 04.11.2018) споживач - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання.

Але за загальним правилом шкода відшкодовується в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи (п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди").

Згідно положень статтей 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст.82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.

Згідно статей 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Позивачем, при зверненні до суду з позовом про стягнення вартості не облікованої електроенергії, не надано суду доказів, що саме відповідачка ОСОБА_1 є споживачами енергії, а також не надано доказів того, що саме відповідачка здійснила самовільне підключення з порушенням схеми обліку.

Відповідно до вимог ст. 81 ЦПК України на позивача покладено обов`язок доказування обставин, на які він посилається як на підставу своїх вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Докази мають бути належними та допустимими.

Згідно ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд, зокрема, вирішує такі питання: чи мали місце обставини, якими обґрунтовувались вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються.

Представником позивача не доведено в установлений законом спосіб правомірність своїх вимог, а тому в позові слід відмовити за недоведеністю позовних вимог.

Керуючись ст.ст.12, 13, 81, 89, 259, 263, 265, 280 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні позовних вимог Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» (місце знаходження: вул. Комерційна, буд. 8, м. Краматорськ, Донецька область, ) до ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) про стягнення заборгованості згідно Акту відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Заочне рішення може бути переглянуте Дзержинським міським судом Донецької області за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а якщо воно не проголошувалосяз дати складання повного його тексту, у порядку, передбаченому підпунктом 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя А.В.Соляник