У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 червня 2021 року місто Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Ларіонової Н.М.,

при секретарі судового засідання Волошиній А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження матеріали цивільної справи за позовом Акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В :

В листопаді 2019 р. позивач АТ КБ «Приватбанк» звернувся до Подільського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить стягнути з відповідача ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором б/н від 23.12.2009 р., що виникла станом на 09.09.2019 р., в розмірі 423 146,2 грн.

В позові міститься клопотання про розгляд справи за відсутності представника позивача.

Провадження у справі відкрито ухвалою від 10.01.2020 р. з призначенням розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін у справі.

Відповідачем був поданий відзив, в якому сторона відповідача просить відмовити в задоволенні позову, посилаючись на його безпідставність та необґрунтованість. Також відповідачем подана заява про застосування строків позовної давності.

Представником позивача подана відповідь на відзив, в якому сторона позивача зазначає про законність позовних вимог.

Ухвалою від 31.08.2020 р. задоволено клопотання сторони відповідача про витребування доказів, та за клопотанням представника відповідача, з урахуванням обставин справи та з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи визнана обов`язковою явка позивача в судове засідання з відкладенням судового розгляду на 25.02.2021 р. о 10.00 год.

Копія вищевказаної ухвали отримана позивачем та на її виконання подані документи, в направленій судовій повістці на 25.02.2021 р. також зазначено про визнання в судовому засіданні 31.08.2020 р. явки позивача обов`язковою

В судове засідання на 10.00 год. 25.02.2021 р. представник позивача, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, що підтверджено поштовим повідомленням про вручення судової повістки, не з`явився, в зв`язку з чим розгляд справи був відкладений на 15.06.2021 р. о 16.30 год.

При цьому о 10.40 год. 25.02.2021 р. канцеляріє суду від представника позивача електронною поштою було отримано клопотання про відкладення розгляду справи в зв`язку із зайнятістю в іншому процесі.

23.03.2021 р. через канцелярію суду засобами поштового зв`язку представником позивача подана заява про зменшення позовних вимог, якою позивач просить стягнути з відповідача заборгованість в розмірі 26 591,31 грн.

В судове засідання 15.06.2021 р. представник позивача, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, що підтверджено електронною повісткою за заявкою позивача встановленого зразку, повторно не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Представником відповідача до початку судового засідання подана заява, в якій сторона відповідача просила залишити вищевказаний позов без розгляду на підставі ст.257 ч.1 п.9 ЦПК України, оскільки, на думку сторони відповідача, позивач не надав суду витребувані за ухвалою від 31.08.2020 р. документи.

Суд, вивчивши матеріали справи, дійшов таких висновків.

Приписами частини 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтею 223 ЦПК України визначено наслідки неявки в судове засідання особи, яка бере участь у справі, в тому числі позивача.

Зокрема частиною 5 статті 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно із п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання та від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його не з`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз наведених положень закону приводить до висновку, що право суду на залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, можливе лише за відсутності заяви позивача про розгляд справи без його участі, і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не повинен з`ясовувати причини повторної неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду в разі неможливості розгляду справи за відсутності позивача.

Як вбачається з матеріалів справи, в судовому засіданні 31.08.2020 р., з урахуванням позиції сторони 0відповідача, обміну процесуальними документами по суті справи, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи була визнана обов`язковою явка позивача в судове засідання з відкладенням розгляду справи, про що було зазначено в постановленій в письмовому вигляді ухвалі від 31.08.2020 р. та направленням судових повісток, в яких зазначено про обов`язкову явку позивача.

Як вбачається з матеріалів справи, в судове засідання 25.02.2021 р. та 15.06.2021 р. позивач, яким була отримані судові повістки із зазначенням про визнання явки обов`язковою, що підтверджується поштовим повідомленням про її вручення, не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Відповідно до ст.43 ч.2 п.3 ЦПК України учасники справи зобов`язані з`являтись в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана обов`язковою. Тому явка сторони позивача в судове засідання після 31.08.2020 р. на 25.02.2021 р. та 15.06.2021 р. була процесуальним обов`язком сторони позивача.

Відповідно до ст.12 ч.4 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 р. та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 р. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Як вбачається з матеріалів справи, справа тривалий час перебуває в провадженні суду, але представник позивача жодного разу після 31.08.2020 р. не з`являвся в судові засідання, про причини неявки суд не повідомляв. При цьому в судове засідання постійно з`являвся відповідач та представник відповідача.

З огляду на те, що позивач, явка якого була визнана обов`язковою, повторно не з`явився в судове засідання, його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд дійшов висновку, що вищевказана позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до суду для захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів в установленому законом порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.4, 12, 43, 257 ч.1 п.3, 258-260, 261, 279, 353, 354 ЦПК України, п..9, 15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позов Акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва з подачею апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому копія ухвали не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали складений 18.06.2021 р.

Суддя Подільського районного

суду м.Києва Н.М. Ларіонова