20 травня 2021 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді - Таран Н.Г.
секретаря судового засідання - Куценко Ю.В.,
02.11.2020 року на адресу Деснянського районного суду міста Києва надійшла заява представника відповідачів, про ухвалення додаткового рішення в справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом набуття права власності. Заява вмотивована тим, що 27.10.2020 року Деснянським районним судом м. Києва проголошено вступну та резолютивну частину рішення у даній справі, яким відмовлено позивачу у задоволенні позовних вимог. 16.08.2019 року представником відповідачів було подано заяву, що докази на підтвердження понесених відповідачем судових витрат будуть надані суду протягом п`яти днів після ухвалення рішення. У зв`язку з чим просить суд стягнути з позивача понесені відповідачами судові витрати на суму 9000,00 грн. сплачених на правничу допомогу адвоката.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 01.04.2020 року апелдяціну скаргу ОСОБА_1 , яка подана представником ОСОБА_4 задоволено частково. Ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 02.12.2020 року скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Сторони по справі в судове засідання не з`явилися, про день та час розгляду справи повідомлялися належним чином.
Відповідно ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Зваживши доводи заяви, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Як вбачається з письмових матеріалів справи, рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 27.10.2020 року позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом набуття права власності залишено без задоволення.
Відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
В судовому засіданні, що відбулося 06.06.2019 року адвокатом Панчохою Олександром Степановичем на підтвердження повноважень представника відповідача ОСОБА_1 надано копію довіреності від 15.02.2018 року, яка посвідчена приватним нотаріусом КМНО Найда О.І., зареєстрованою в реєстрі 86, на підтвердження повноважень представника відповідача ОСОБА_2 надано копію довіреності від 24.02.2018 року, посвідченою приватним нотаріусом КМНО Погребняком Г.В., зареєстрованою в реєстрі 477.
В судовому засіданні, що відбулося 16.08.2019 року представником відповідачів ОСОБА_4 разом із запереченням проти клопотання про зупинення провадження надано орієнтовний розрахунок витрат на правничу допомогу.
Відповідно до вказаного розрахунку витрат на правничу допомогу вбачається наступні проведені підготовчі роботи та надані види послуг: зустріч з клієнтом для з`ясування обставин справи 1 година (ставка 500 гри.), правовий аналіз наданих клієнтом документів 1 година (ставка 500 грн.), пошук та аналіз актуальної судової практики з питань застосування законодавства у спірних правовідносинах 1 година (ставка 500 гри.), ознайомлення з матеріалами справи в суді 1 година (ставка 500 грн.). Всього адвокатом витрачено 4 години, що в грошовому еквіваленті складає 2000 грн. Вартість послуги з представництва в інтересів в суді - 750 грн. за 1 суд о день, що урахуванням двох судових засідань складає 1500 грн.
Також зазначена орієнтовна вартість інших можливих витрат на правничу допомогу 3750 грн., з яких 2250 грн. за представництво інтересів в суді (участь в трьох судових засіданнях), 1500 грн. за підготовку процесуальних документів, ознайомлення зі справою в суді, тощо.
Крім того, представник відповідачів ОСОБА_4 подав до суду заяву, в якій повідомив суд про те, що докази на підтвердження понесених відповідачем судових витрат на правничу допомогу у зв`язку з розглядом цієї справи будуть надані суду протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду. У зв`язку з чим просить суд стягнути з позивача понесені відповідачами судові витрати на суму 9000,00 грн. сплачених на правничу допомогу адвоката.
Також 06.11.2020 року на адресу Деснянського районного суду міста Києва надійшла заява представника відповідачів від 02.11.2020 року, про ухвалення додаткового рішення в справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом набуття права власності.
Заява вмотивована тим, що 27.10.2020 року Деснянським районним судом м. Києва проголошено вступну та резолютивну частину рішення у даній справі, яким відмовлено позивачу у задоволенні позовних вимог.
16.08.2019 року представником відповідачів було подано заяву, що докази на підтвердження понесених відповідачем судових витрат будуть надані суду протягом п`яти днів після ухвалення рішення. У зв`язку з чим просить суд стягнути з позивача понесені відповідачами судові витрати на суму 9000,00 грн. сплачених на правничу допомогу адвоката.
Статтею 137 ЦПК України визначено порядок відшкодування витрат на правничу допомогу.
Так, відповідно до вимог вказаної статті витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:
1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);
2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);
3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;
4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.
Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Відповідно до вимог ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.
Як зазначено у судових рішеннях, прийнятих у цивільних справах Верховним Судом, позаяк склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі, на підтвердження цих обставин до суду повинні бути надані: договір про надання правової допомоги, який повинен містити детальний опис послуг, що надаються, їхню вартість, порядок обчислення гонорару адвоката (фіксований розмір або погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо; документи, що містять детальний опис робіт та послуг, виконаних (наданих) адвокатом у рамках справи відповідно до умов договору (акти виконаних робіт або наданої допомоги, специфікації витраченого часу адвоката тощо); оформлені у встановленому законом порядку документи, що свідчать про здійснення оплати гонорару адвоката та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги на підставі договору (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку, касові чеки або інший банківський документ, що підтверджує здійснення оплати послуг адвоката в рамках конкретної справи).
Відповідно до закріпленого на законодавчому рівні принципу співмірності, розмір витрат на послуги адвоката при їхньому розподілі визначається з урахуванням складності справи, часу, витраченого адвокатом на надання правничої допомоги, обсягу наданих послуг та виконаних робіт, ціни позову, а також значення справи для сторони.
Ґрунтуючись на вказаному принципі, при здійсненні дослідження та оцінки наданих сторонами доказів суд враховує, зокрема, пов`язаність витрат на правову допомогу з розглядом справи, обґрунтованість витрат та їхню пропорційність до предмета спору. Крім того, Верховний Суд при вирішенні даних питань зазначає, що при визначенні розміру витрат на правничу допомогу на підставі поданих сторонами доказів, суд має виходити з критеріїв: їхньої реальності (тобто встановлення їхньої дійсності та необхідності); розумності їхнього розміру (виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін).
Аналогічні критерії застосовуються Європейським судом з прав людини при визначенні розміру справедливої компенсації потерпілій стороні на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зазначений підхід ілюструється у рішеннях ЄСПЛ від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України» (§80), від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України» (§34-36), від 23 січня 2014 року у справі «East/West Alliance Limited» проти України», від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України» (§95).
Крім того, наданий суду договір про надання правничої (правової) допомоги від 20.05.2019 року, не містить детального опису послуг, що надаються, їхню вартість, порядок обчислення гонорару адвокату (фіксований розмір або погодинна оплата), підстави для зміну гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо. У Договорі лише міститься посилання про те, що за надані послуги клієнт сплачує адвокату гонорар у розмірі згідно розрахунку вартості наданих послуг (виконаних робіт) адвокатом.
Також слід зазначити, що адвокат Панчоха Олександр Степанович протягом усього часу розгляду справи здійснював представництво відповідачів на підставі довіреностей, а після постановлення рішення у справі подав договір підписаний лише з одним із відповідачів в інтересах обох відповідачів, що не може вважатись належним доказом здійснення представництва на підставі договору.
Враховуючи викладене вище, вимоги діючого законодавства, подані стороною відповідача докази суд приходить до висновку, що підстав для задоволення вимог відповідача про стягнення витрат на правову допомогу немає.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 137, 141, 142 ЦПК України, -
Постановити додаткове рішення у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом набуття права власності.
Відмовити представнику відповідача ОСОБА_4 у стягненні витрат на правову допомогу на користь ОСОБА_1 , ОСОБА_2 з позивача.
На додаткове рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне додаткове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на додаткове рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного додаткового рішення суду.
Суддя: Н.Г. Таран