Справа № 755/8209/21
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"07" червня 2021 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В. вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Дніпровська районна у місті Києві державна адміністрація, про усунення перешкод щодо участі у вихованні та вільному спілкуванні з дитиною батька, який проживає окремо від неї,-

в с т а н о в и в :

До Дніпровського районного суду м.Києва звернулась представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Сухая М.В. з позовом до ОСОБА_2 , третя особа - Дніпровська районна у місті Києві державна адміністрація, про усунення перешкод щодо участі у вихованні та вільному спілкуванні з дитиною батька, який проживає окремо від неї.

Вказана позовна заява передана в провадження судді Гаврилової О.В. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви на предмет дотримання цивільного процесуального законодавства під час звернення з даною заявою до суду, суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. (ч. 1 ст. 5 ЦПК України).

Фактично, згідно заявлених вимог, представник позивача просить суд визначити наступний порядок участі ОСОБА_1 у вихованні та спілкуванні з сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без присутності матері:

-з 9:00 суботи по 20:00 неділі з ночівлею, не порушуючи навчальний процес дитини, з поверненням дитини за місцем її проживання з матір`ю;

-щовівторка з 09:00 по 20:00 забирати дитину для спільного проведення часу, не порушуючи навчальний процес дитини, з поверненням дитини за місцем її проживання з матір`ю, або в разі неможливості через необхідність бути присутнім на роботі, один день серед робочого тижня (з понеділка по п`ятницю) за попереднім погодженням іншого дня, за день до цього, з матір`ю;

-спільне проведення відпустки з сином від 6 до 14 днів, два рази в рік, на території України та закордоном, з повідомленням про це матері не пізніше за п`ять днів до дати від`їзду;

-один Новий рік та один день народження син проводить з батьком, а один Новий рік та один день народження син проводить з матір`ю, по черзі (парний рік дитина з батьком, непарний з матір`ю);

-у випадку, якщо батько не може провести час з сином, як це визначено у графіку, він повідомляє матір про це за добу;

-батько має доступ до медичної карти сина та самостійно може організовувати візити до лікаря в разі необхідності;

-батько має бути обов`язково повідомлений про стан здоров`я дитини та необхідність лікування чи лікарського втручання;

-батько має право записувати сина на гуртки та секції, та організовувати їх відвідування;

-обов`язкове погодження з батьком вибору навчального закладу для сина, а також гуртків та секцій.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним уст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що позовна заява не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства України, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Згідно п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В роз`ясненнях, викладених у Постанові Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний Суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Підстави позову становлять обставини (фактична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Згідно закону, особа може звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Проте частина позовних вимог є не конкретизованою.

Так, в позові, серед іншого, представник позивача просить визначити порядок участі позивача у вихованні та спілкування з сином - з 9:00 суботи по 20:00 неділі з ночівлею, не порушуючи навчальний процес дитини, з поверненням дитини за місцем її проживання з матір`ю.

Разом з тим, в позові не конкретизовано, з якою періодичністю позивач просить такі спілкування (щотижня, раз на тиждень, щомісяця тощо).

Крім того, представник позивача зазначає: «батько має доступ до медичної карти сина та самостійно може організовувати візити до лікаря в разі необхідності»; «батько має право записувати сина на гуртки та секції, та організовувати їх відвідування», що є констатацією факту, а не вимогою позову.

Крім того, в позові зазначено: «батько має бути обов`язково повідомлений про стан здоров`я дитини та необхідність лікування чи лікарського втручання»; «обов`язкове погодження з батьком вибору навчального закладу для сина, а також гуртків та секцій», проте такі вимоги не конкретизована в частині того, хто саме має повідомляти позивача про вказані обставини та погоджувати вибір навчального закладу, гуртків та секцій.

Отже зміст вказаних позовних вимог підлягає уточненню.

Також, позовна заява взагалі не містить обґрунтування визначених у позові способів участі позивача у спілкуванні з дитиною.

В позові зазначено, що відповідач продовжує перешкоджати позивачу спілкуватися з сином, з січня 2021 року відповідач не йде на контакт та перешкоджає у спілкуванні зі спільною дитино.

Разом з тим, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч.5 ст.177 ЦПК України).

Згідно приписів ст. 157 СК України, питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той з батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Згідно ч. 1 ст. 158 СК України за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення.

Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання. (ч. 2 ст. 158 СК України)

В розрізі даних правовідносин об`єктом захисту може бути порушене, невизнане або оспорене право чи інтерес.

Порушення права пов`язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково.

При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Таким чином, саме порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

У розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Як убачається зі змісту позовної заяви, позивач стверджує що відповідач перешкоджає позивачу в спілкуванні з сином.

Частиною 1 ст.159 СК України визначено, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.

Проте, позовна заява не містить викладення обставин та посилань на докази наявності спору між позивачем та відповідачем щодо участі у вихованні дитини та спілкуванні з сином - звернення до органу опіки та піклування задля визначення способів участі позивача у вихованні дитини та спілкуванні з нею, визначення органом опіки та піклування такої участі та невиконання відповідачем такого рішення, докази на підтвердження таких обставин до позову не долучені.

До позовної заяви взагалі не долучено жодного доказу на підтвердження доводів позовної заяви про будь-яке перешкоджання позивачу відповідачем у спілкуванні з сином.

При цьому звернення до органу опуки та піклування, визначення цим органом способів участі одного з батьків у вихованні дитини та спілкуванні з нею, невиконання другим з батьків (з ким проживає дитина) рішення органу опіки та піклування, є передумовою для звернення до суду з відповідним позовом.

Також, суд звертає увагу позивача на те, що за змістом ст. 157 ЦПК України той із батьків, хто проживає окремо від дитини, який не ухиляється та належно виконує батьківські обов`язки, не має заборгованості зі сплати аліментів, звертається рекомендованим листом із повідомленням про вручення до того з батьків, з яким проживає дитина, за наданням згоди на виїзд дитини за межі України з метою лікування, навчання, участі дитини в дитячих змаганнях, фестивалях, наукових виставках, учнівських олімпіадах та конкурсах, екологічних, технічних, мистецьких, туристичних, дослідницьких, спортивних заходах, оздоровлення та відпочинку дитини за кордоном, у тому числі в складі організованої групи дітей. У разі ненадання тим із батьків, з яким проживає дитина, нотаріально посвідченої згоди на виїзд дитини за кордон із зазначеною метою, у десятиденний строк з моменту повідомлення про вручення рекомендованого листа, той із батьків, хто проживає окремо від дитини та у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів, має право звернутися до суду із заявою про надання дозволу на виїзд дитини за кордон без згоди другого з батьків.

Також слід зазначити, що згідно позовної заяви, позивачеві невідома фактична адреса проживання відповідача. Однак відомості про те, що відповідач з дитиною проживає не за зареєстрованим місцем проживання відповідача, в матеріалах позовної заяви відсутні. При цьому третьою особою в позові визначена Дніпровська районна у місті Києві державна адміністрація (як орган опіки та піклування).

Крім того, в позові стверджується, що за судовим наказом з позивача стягуються аліменти на утримання сина сторін, проте копія вказаного судового рішення до позовної заяви не долучена.

Згідно ч. 8 ст. 43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Частиною 5 ст. 95 ЦПК України передбачено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Проте, жоден із долучених до позовної заяви документів не містить підпису позивача (представника позивача) із зазначенням дати, - на підтвердження відповідності копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у позивача.

З огляду на викладене, відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, позовна заява підлягає залишенню без руху, позивачу необхідно в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути зазначені в ній недоліки. Для усунення недоліків позовної заяви позивач має надати суду позовну заяву в новій редакції, із викладенням обставин щодо порушення відповідачем його прав, конкретизувавши зміст позовних вимог та викласти його у спосіб, що забезпечить поновлення прав позивача та у спосіб, передбачений законом. Долучити до позовної заяви докази на підтвердження звернення позивача до органу опіки та піклування щодо визначення його участі у вихованні та спілкуванні з сином, винесення цим органом відповідного рішення та перешкоджання відповідача в його виконанні. Долучити копію судового наказу про стягнення аліментів. А також долучити всі долучені до позовної заяви копії документів, оригінали яких знаходяться у позивача, посвідчені належним чином - підписом позивача із зазначенням дати такого посвідчення.

До виправленої позовної заяви необхідно додати її копію та копії всіх доданих до неї документів для направлення відповідачу та третій особі.

На підставі викладеного та керуючись статтями 2, 4, 5, 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Дніпровська районна у місті Києві державна адміністрація, про усунення перешкод щодо участі у вихованні та вільному спілкуванні з дитиною батька, який проживає окремо від неї - залишити без руху та запропонувати позивачу (представнику позивача) в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку неусунення недоліків, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д я