Справа № 304/1613/20 Провадження № 2/304/141/2021
У Х В А Л А

14 червня 2021 року м. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Ганька І.І.,

за участі секретаря судового засідання Соханич Л.Ю.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду заяву ОСОБА_1 про залишення без розгляду позовної вимоги у цивільній справі за його позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Виконавчий комітет Перечинської міської ради Закарпатської області як Орган опіки та піклування про усунення від права спадкування та визнання права власності у порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

позивач звернувся в суд із позовом до ОСОБА_2 , в якому просить усунути відповідача від права на спадкування за законом за померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 матір`ю ОСОБА_7 ; визнати за ним право власності у порядку спадкування за останньою на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, об`єкт житлової нерухомості в АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 232, та земельну ділянку площею 0,25 га з кадастровим номером :06:001:0021, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 232. Свою позицію мотивує тим, що 08 травня 2004 року він уклав шлюб з ОСОБА_8 , від якого у них народилося двоє дітей, а саме ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . З моменту укладення шлюбу і до тепер вони спільно проживають у квартирі АДРЕСА_2 . Крім них у вказаній квартирі проживають батьки його дружини ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , однак вони багато років за даним місцем проживання були переважно відсутні, так як знаходилися на заробітках за кордоном. На початку 2013 року у вказану квартиру переїхала проживати також мама ОСОБА_2 ОСОБА_7 , 1936 року народження (до цього мешканка с. Мокра Перечинського району), оскільки її стан здоров`я сильно погіршився. У той час ОСОБА_2 з чоловіком знаходилися за кордоном, а його дружина ОСОБА_4 займалася вихованням їх дітей, тому за домовленістю з усіма членами сім`ї та ОСОБА_7 було досягнуто згоди, що здійснювати догляд за останньою буде він, за що така оформить на нього належне їй майно, а саме будинок та земельну ділянку в АДРЕСА_1 . Однак, за життя ОСОБА_7 вказане майно переоформити на нього не встигла, так як у лютому 2013 року дуже важко захворіла та до смерті знаходилася у нерухомому стані, внаслідок чого не могла самостійно себе обслуговувати та перебувала у безпорадному стані. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 померла за адресою їх спільного проживання, а саме в м. Перечин, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 . Таким чином, у період з січня 2013 року по серпень 2018 року він повністю здійснював догляд за останньою кормив її, мив, змінював підгузки, купляв ліки, домовлявся з лікарями, носив на руках у двір на свіже повітря та на обстеження. У 2015 році лікарсько-консультативна комісія прийняла рішення щодо можливості надання ним соціальних послуг; з 24 квітня 2015 року по 20 серпня 2018 року він перебував на обліку в Управлінні соціального захисту населення Перечинської РДА як одержувач соціальної допомоги по догляду за ОСОБА_7 відповідно до абз. 1, 3 п. 2 постанови КМУ № 558 від 29 квітня 2004 року. Після смерті бабусі дружини він вважав, що автоматично прийняв спадщину, так як проживав разом із спадкодавцем протягом останніх 5-ти років та здійснював за нею догляд. При цьому, ще за життя останньої він, знаючи що успадкує за нею майно (відповідач на спадщину обіцяла не претендувати, а інші спадкоємці були відсутні) та отримавши її згоду, розпочав робити ремонт у будинку, закінчив такий вже після її смерті. За ці всі роки в міру можливостей він утримував майно в АДРЕСА_1 та упорядковував земельну ділянку. Однак, оформити спадщину він не мав можливості через відсутність коштів, адже останні 5 років перебував біля ОСОБА_7 , а знайти відразу роботу не міг. Разом з цим, нещодавно він дізнався, що ОСОБА_2 , донька спадкодавця ОСОБА_7 , у встановлений законом строк подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини, пояснивши вказані дії юридичною необізнаністю. За таких обставин він змушений звернутися в суд за захистом своїх прав, адже відповідач була майже відсутня на території України, відтак від надання допомоги ОСОБА_7 , коли та її потребувала, перебуваючи у безпорадному стані (була прикутою до ліжка), ухилялася та її не надавала. Враховуючи, що його дружина ОСОБА_4 , донька ОСОБА_2 , на спадщину не претендує, він проживав із ОСОБА_7 однією сім`єю більше 5-ти років, тому просить позов задовольнити.

У підготовче судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, однак подав до суду заяву про залишення позову в частині позовної вимоги про визнання за ним права власності на майно у порядку спадкування за ОСОБА_7 без розгляду та проведення підготовчого судового засідання у його відсутності.

Відповідачі у підготовче судове засідання також не з`явилися, подали до суду заяви, в яких позовні вимоги визнали.

У підготовче судове засідання представник третьої особи Виконавчого комітету Перечинської міської ради Закарпатської області як Органу опіки та піклування не з`явився, подав до суду заяву, в якій просив розглянути справу без його участі, проти задоволення позовної заяви не заперечив.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, необхідні для вирішення поданої заяви, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно ч. ч. 2, 4 ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 43 цього Кодексу учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Враховуючи, що позивач подав заяву про залишення без розгляду його позову у частині вимог щодо визнання за ним права власності у порядку спадкування за ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, об`єкт житлової нерухомості в АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 232, та земельну ділянку площею 0,25 га з кадастровим номером :06:001:0021, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 232, у підготовчому судовому засіданні, тобто до початку розгляду справи по суті, тому суд приходить до висновку про можливість задоволення такої судом.

Керуючись ст. 12, 13, 43, 257 ч. 1 п. 5, 258-261 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Виконавчий комітет Перечинської міської ради Закарпатської області як Орган опіки та піклування про усунення від права спадкування та визнання права власності у порядку спадкування у частині позовних вимог щодо визнання за ним права власності на майно у порядку спадкування залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Згідно п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Головуючий: Ганько І. І.