Справа № 713/463/21
Провадження №2/713/269/21
РІШЕННЯ

іменем України

10.06.2021 м. Вижниця

Вижницький районний суд Чернівецької області в складі

головуючого судді Осокіна А.Л.,

за участю секретаря судового засідання Поляк А.І.,

представника позивача адвоката Кириляка Ю.В.,

представника відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 , в інтересах якого діє представник ОСОБА_3 , до Національного природного парку «Вижницький», в інтересах якого діє представник Товарницький Володимир Васильович про визнання незаконними та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення, наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу , -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визнання незаконними та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення, наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, посилаючись на таке.

Наказом №6-к від 25.03.2019р. позивача прийнято на роботу до відповідача в НПП Вижницький, та наказом №18-к від 29.07.2019р. він був переведений в даному підприємстві на посаду майстра з охорони природи.

Наказом №265-к від 07.12.2020р. до нього було застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Наказом №5-к від 29.01.2021р. його було звільнено з 08.02.2021р. згідно ч.3 ст.40 КЗпП.

Позивач вважає вказані накази незаконними та такими, що підлягають скасуванню.

З приводу незаконності наказу №265-к від 07.12.2020р. зазначає таке.

Вказаним наказом до нього було застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Зазначений наказ винесений на підставі доповідної записки т.в.о. заступника директора ОСОБА_4 за результатами позапланової Державної екологічної інспекції Карпатського округу.

На думку позивача, даною запискою не підтверджується наявність вини.

Так, у вказаній записці зазначено, що дерева зрубані в 2016-2019 роках. Позивач приступив до роботи з 1 серпня 2019р. Вказане на думку позивача означає, що дерева були зрубані до його приходу на роботу.

При прийманні обходу 02.08.2020р. були виявлені всі пні, але, як вказує позивач в позові, директор НПП Вижницький Колотило М. зазначив, що всі оформлені актами лісопорушень та матеріали щодо цього знаходяться в поліції. Та позивач, «не маючи ніякої відповідної освіти по лісному господарству та досвіду роботи погодився з цим та підписав акт».

В дійсності, вказує позивач, самовільна порубка була здійснена при попередньому майстру, а тому відсутня вина позивача.

З приводу незаконності наказу №5-к від 29.01.2021р., яким його було звільнено з 08.02.2021р.

На думку позивача, наказ є невмотивованим, складеним юридично неправильно. Крім того, в наказі зазначено, що підставою звільнення став протокол №1 від 11.01.2021р. засідання профспілкового комітету НПП Вижницький. Позивач з цим не погоджується, зазначаючи, що підставою для звільнення може бути порушення трудової дисципліни.

Крім того, позивач не був ознайомлений з оспорюваним наказом.

Крім того, зазначає позивач, що він не був ознайомлений з наказом від 30.11.2020р. про проведення ревізії, копії акту ревізії йому не вручено.

Проведення ревізії на довіреному йому обході без його участі як матеріально відповідальної особи позивач вважає порушенням Інструкції про порядок проведення ревізії лісових обходів від 08.02.2010р., відповідно до якої всі ревізії лісових обходів повинні проводитись у присутності матеріально відповідальних осіб лісового обходу.

На думку позивача при винесенні оскаржуваного наказу було порушено ст.148 КЗпП.

Позивач вказує, що згідно акту ревізія була проведена 16.12.2020р. На наступний день 17.12.2020р. акт був затверджений директором. Тому саме з цього дня повинен починатися місячний строк для притягнення до дисциплінарної відповідальності.

З 14.12.2020р. по 27.12.2020р. позивач був відсутній на роботі у зв`язку з хворобою та перебуванням у відпустці. Та 28.12.2020р. позивач вийшов на роботу.

Оспорюваний наказ виданий 29.01.2020р. тобто 33 дні з дня виявлення проступку. Тобто більше місячного строку накладення дисциплінарного стягнення, встановленого ст.148 КЗпП.

Крім того, позивач вказує, що йому не пропонувалось надати пояснення з приводу виявленого проступку.

Крім того, позивач дізнався про наявність оспорюваного наказу про звільнення тільки під час підготовки даного позову до суду, коли отримав його копію.

Позивач вказує, що вимушений прогул склав 26 робочих днів, а тому борг за час вимушеного прогулу складає 5872 грн., виходячи з того, що середній заробіток за останні два місяці перед звільненням позивач скла 4477 грн., або сереньоденний - 223,85 грн. Виходячи з викладеного позивач просить суд скасувати оскаржувані накази, поновити його на роботі та стягнути з НПП Вижницький середній заробіток за час вимушеного прогулу з 08.02.2021р. до дня поновлення на роботі, який на день пред`явлення позову склав 5872 грн.

Ухвалою від 10.03.2021р. було відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду у спрощеному позовному провадженні.

В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали, посилаючись на обставини, викладені в позові. Уточнили, що фактично позивач відпрацював за 2 останні місяці перед звільненням 32 дні. Середньоденний заробіток за цей час склав 279,81 грн. Вимушений прогул 76 робочих днів. Внаслідок цього борг по заробітній платі за час вимушеного прогулу склав 21265,56 грн. Вказану суму позивач просив стягнути з відповідача.

На пропозицію суду про виклик в якості свідків осіб, які вказані в позові, які були при обставинах, зазначених в позові, позивач та його представник відмовились.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, просив відмовити у задоволенні позову. Вказав, що Актом приймання-передачі від 02.07.2019р., згідно якого позивач отримав обхід №4, встановлено, що на час здійснення передачі обходу №4 ОСОБА_2 жодних лісопорушень, які б не були зафіксовані не було. Це означає, що лісопорушення виявлені після того, як позивач прийняв відповідний обхід.

Надав суду відповідь на позовну заяву, в якій вказав, що строки накладення дисциплінарних стягнень, передбачені ст.148 КЗпП дотримані. Вказував, що згідно доповідної записки фахівця з кадрів НПП Вижницький Руснак О.В. позивача ОСОБА_2 було ознайомлено з наказом №265-к від 07.12.2020р. в паперовій формі по телефону, але він відмовився підписувати вказаний наказ.

Вказував, що на час проведення ревізії 15-16 грудня 2020р. ОСОБА_5 був відсутній на робочому місці. Тому ревізія була проведена без нього.

З обставини щодо того, що з дня виявлення дисциплінарного проступку до дня винесення наказу про звільнення позивача пройшло 33 календарних дні відповідач звертає увагу суду на те, що «у січні 2021 року було декілька святкових дні Новий рік та Різдво, та крім цього був спалах вірусної інфекції COVID-19».

Також вказує, що згідно доповідної записки фахівця з кадрів НПП Вижницький Руснак О.В. позивача ОСОБА_2 було ознайомлено з наказом №5-к від 29.01.2021р. про звільнення в день реєстрації цього наказу. Але він відмовився від підпису наказу.

ОСОБА_2 був присутній на зборах профспілки та надавав пояснення, тому необхідності в отриманні від нього письмових пояснень не було.

У зв`язку з викладеним представник відповідача просить суд відмовити у задоволенні позову.

Звертав увагу суду, що в обов`язки ОСОБА_6 входило виявлення фактів лісопорушень та повідомлення керівництва підприємства про це. Вказане означає, що у випадку, якщо дійсно лісопорушення не були виявлені під час під час прийому-передачі ОСОБА_5 вказаних обходів, він зобов`язаний був повідомити про їх наявність одразу після виявлення, але цього ОСОБА_5 не зробив.

Проаналізувавши обставини справи та відповідні їм правовідносини, врахувавши пояснення представників сторін, надавши оцінку доказам, суд прийшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 прийнятий на роботу до відповідача в НПП Вижницький, та 29.07.2019р. він був переведений в даному підприємстві на посаду майстра з охорони природи. Вказане підтверджується копіями наказів №6-к від 25.03.2019р. та №18-к від 29.07.2019р.

Актом приймання-передачі від 02.07.2019р. позивачу було передано обхід №4, який складається з кварталів №7, 8, 13, 14. Вказаний Акт підписаний ОСОБА_7 , який здав вказаний обхід, позивачем ОСОБА_2 , який прийняв цей обхід, та заступником начальника ОСОБА_8 , який був присутній при прийомі-передачі.

В пункті 2 вказаного Акту відсутні відмітки про наявність самовільних порубок, не оформлених Актами лісопорушень.

Вказане означає, що на момент прийому-передачі обходу №4 жодних лісопорушень, які б не були задокументовані - не було.

Виходячи з викладеного, та зважаючи на те, що позивач відмовився від виклику свідків, тому безпідставними є посилання позивача, що всі лісопорушення, які були виявлені під час здійснення обходу - вже були наявні під час прийому-передачі вказаного обходу позивачем.

Безпідставними є і посилання позивача на те, що він «не маючи ніякої відповідної освіти по лісному господарству та досвіду роботи погодився з цим та підписав акт». Позивач з 01.04.2019р. по 01.08.2019р. року працював на посаді провідним інженером з рекреаційного благоустрою. Тому очевидним є, що на час підписання акту прийому-передачі він вже мав досвід роботи в лісовому господарстві.

З Акту №139/03 від 25.11.2020р. Державної екологічної інспекції Карпатського округу, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони природнього навколишнього середовища, вбачається, що під час здійснення заходу, тобто 25.11.2020р. було виявлено наступні порушення вимог законодавства:

- в кварталі 7 виділу 10 було виявлено незаконну порубку 3-х сухостійних дерев породи «ясен» та 1-го сироростучоого дерева породи «дуб». Вказана незаконна порубка здійснена в період 2020року;

- в кварталі 7 виділу 12 було виявлено незаконну порубку 1-го сухостійного дерева породи «ясен» та 1-го сиро ростучого дерева породи «дуб». Вказана незаконна порубка здійснена в період 2019- 2020років;

- в кварталі 7 виділу 13 було виявлено незаконну порубку 2-х вітровальних, сухостійних дерев породи «бук», 1-го сиро ростучого дерева породи «бук»;

- в кварталі 8 виділ 7 виявлено незаконну порубку 2-х вітровальних сухостійних дерев породи «бук», 1-го сироростучого дерева породи «бук»;

- в кварталі 8 виділ 9 виявлено незаконну порубку 3-х сироростучих дерев породи «бук», «дуб»;

- в кварталі 8 виділ 10 виявлено незаконну порубку 1-го сироростучого дерева породи «бук»;

- в кварталі 8 виділ 1 виявлено незаконну порубку 16-ти сироростучого дерев породи «бук» та 6-тисухостійких вітровальних дерев породи «бук», «ялина». Незаконна порубка здійснена в період 2019-2020років.

- в кварталі 13 виділу 16 було виявлено незаконну порубку 1-го вітровального дерева породи «бук». Вказана незаконна порубка здійснена в період 2019-2020р.р.;

- в кварталі 13 виділу 16, 23 було виявлено незаконну порубку 5-ти вітровальних, сироростучих дерев породи «бук». Вказана незаконна порубка здійснена в період 2019-2020р.р.;

- в кварталі 14 виділ 3,6,5 було виявлено незаконну порубку 19-ти вітровальних, сухостійних, сироростучих дерев породи «дуб», «бук». Вказана незаконна порубка здійснена в період 2019-2020р.р.

В матеріалах справи наявні 3 письмові пояснення ОСОБА_2 від 25.11.2020р.

З письмових пояснень ОСОБА_2 , від 25.11.2020р., даних по факту виявлення зазначеної самовільної порубки вбачається, що незаконна порубка була виявлена при підписанні ним Акту прийому-передачі у серпні 2019р. у присутності ОСОБА_9 , який був на той час директором та ОСОБА_10 , який працював на той час головним природознавцем, але вказаний акт не був зареєстрований.

З письмових пояснень ОСОБА_2 , від 25.11.2020р., даних по факту виявлення зазначеної самовільної порубки вбачається, що 23.11.2020р. (тобто за 2 дні до проведення перевірки Карпатською інспекцією) був здійснений рейд обходу №4 начальником Вижницького ПНДВ Томяком О.Д., начальником відділу збереження та відтворення природних екосистем ОСОБА_11 , провідним інженером ОСОБА_12 у присутності позивача ОСОБА_2 . Та під час рейду не було виявлено свіжохрубані деравва 2020 року. Були виявлені «старі пні», які до уваги не бралися.

З письмових пояснень ОСОБА_2 , від 25.11.2020р., даних по факту виявлення зазначеної самовільної порубки вбачається, що під час ревізії були виявлено незаконну порубку, яка була здійснена у 2016-2018роках.

З доповідної записки ОСОБА_4 на ім`я в.о.директора Стратія В.І. від 30.11.2020р. вбачається, що за його усною вказівкою 23.11.2020р. було здійснено рейд по обходу №4 працівниками ОСОБА_11 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_2 . Вони після рейду доповіли, що незаконних порубок не виявлено. Разом з тим, щодо порубок, виявлених 25.11.2020р. вони стверджували, що це порубки часів 2016-2018р. та вони не брались до уваги. У зв`зку з викладеним пропонувалось притягнути вказаних осіб до відповідальності, в т.ч. ОСОБА_5 звільнити.

З наказу від 07.12.2020р. №265-к (оскаржуваний наказ про оголошення догани) вбачається, що ОСОБА_5 оголошено догану у зв`язку з «неналежним виконанням своїх службових обов`язків, правил внутрішнього трудового розпорядку та за результатами проведеного Державною екологічною інспекцією Карпатського округу позапланового заходу державного контролю щодо дотримання законодавства у сфері охорони природнього навколишнього середовища».

У вказаному наказі відсутня відмітка про ознайомлення з ним ОСОБА_5 .

З доповідної записки провідного фахівця з відділу кадрів Руснак О.В від 07.12.2020р. вбачається, що вона довела до відома в.о. директора Стратія В.І. про те, що ОСОБА_5 , був повідомлений нею про наявність наказу №265-к від 07.12.2020р. про накладення на нього дисциплінарного стягнення у паперовій формі та в телефонному режимі. Але він відмовився підписувати вказаний наказ.

При вирішенні питання щодо відповідності вимогам закону наказу від 07.12.2020р. №265-к про оголошення догани позивачу, суд знаходить, що він є законним, виходячи з такого.

Згідно ост. 148 КЗпП Дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Згідно вимог ст.149 КЗпП До застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Позивач 02 серпня 2019р. прийняв обхід №4. Під час приймання обходу незаконних порубок, які б не були зафіксовані виявлено не було. З Акту ревізії №139/03 від 25.11.2020р. вбачається, що виявлені лісопорушення на кварталах, які належать до обходу ОСОБА_2 не зафіксовані у передбаченому законодавством порядку.

Вказане на думку суду означає, що виявлені лісопорушення, були вчинені в період з 02.08.2019р.(з моменту прийняття позивачем обходу) по 25.11.2020р. (по дату їх виявлення). Позивач їх не зафіксував у визначеному законом порядку. Тому суд знаходить, що позивач неналежним чином виконував свої обов`язки, тому наказ від 07.12.2020р. №265-к про оголошення догани ОСОБА_2 є законним.

При цьому, враховуючи письмові пояснення позивача про те, що самовільна порубка була здійснена при попередньому майстру лісу ОСОБА_15 , та що лісопорушення були виявленні при підписанні ним Акту прийому-передачі, суд знаходить доведеним, що ОСОБА_5 знав про наявність цих лісопорушень, але жодним чином не перевірив документування лісопорушень та не задокументував їх сам у визначений законом спосіб. Тому суд вважає доведеним факт наявності в діях ОСОБА_5 дисциплінарного проступку.

Інші посилання ОСОБА_5 на незаконність наказу про оголошення догани, як то посилання на незнання ОСОБА_5 законодавства, малий стаж роботи на посаді та ін. суд знаходить неспроможним, та направленими на уникнення дисциплінарної відповідальності.

При цьому зважаючи, що оскаржувані накази були видані 07.12.2020р., та 29.01.2021р. тобто під час дії карантинних обмежень та оскаржені до суду 09.03.2021р., тобто також під час дії карантинних обмежень. Суд вважає, що позивач не пропустив строк на звернення до суду з позовом про оскарження вказаних наказів, виходячи з такого, що строки на звернення до суду визначені ст..233 КЗпП. Відповідно до п.1 глави ХІХ «Прикінцеві положення» КЗпП Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Виходячи з викладеного суд знаходить, що наказ від 07.12.2020р. №265-к про оголошення позивачу догани є незаконним та підлягає скасуванню.

З Акту проведення ревізії обходу №4 від 16.12.2020р., затвердженого 17.12.2020р., вбачається, що в ході ревізії було встановлено незаконну порубку 130 дерев.

При цьому зі вказаного акту вбачається, що в кварталі 13 виділ 16 виявлено незаконну порубку 2-х дерев породи «Бук», в кварталі 13 виділ 23 виявлено незаконну порубку 14 дерев породи «Бук лісовий», і в кварталі 14 виділ 6 виявлено незаконну порубку 11 дерев породи «Бук».

З Акту від №139/03 від 25.11.2020р. вбачається також вбачається, що в

- кварталі 13 виділу 16 було виявлено незаконну порубку 1-го вітровального дерева породи «бук». Вказана незаконна порубка здійснена в період 2019-2020р.р.;

- в кварталі 13 виділу 16, 23 було виявлено незаконну порубку 5-ти вітровальних, сироростучих дерев породи «бук». Вказана незаконна порубка здійснена в період 2019-2020р.р.;

- в кварталі 14 виділ 3,6,5 було виявлено незаконну порубку 19-ти вітровальних, сухостійних, сироростучих дерев породи «дуб», «бук». Вказана незаконна порубка здійснена в період 2019-2020р.р.

З Виписки з протоколу від 11.01.2021р. засідання профкому НПП Вижницький, вбачається, що профком надав згоду на звільнення ОСОБА_5 .

Згідно наказу від 29.01.2021р. №5-к (оспорюваний наказ про звільнення) позивача звільнено з 08.02.2021р. на підставі п.3 ст.40 КЗпП за систематичне невиконання без поважних причини обов`язків, покладених на нього трудових договором та Правила внутрішнього трудового розпорядку на підставі протоколу №1 від 11.01.2021р. В наказі відсутня відмітка про ознайомлення ОСОБА_2 з ним.

З доповідної записки провідного фахівця з відділу кадрів Руснак О.В від 29.01.2021р. вбачається, що ОСОБА_2 був ознайомлений з наказом №5-к від 29.01.2021р. про його звільнення в день реєстрації 29.01.2021. Але він відмовився підписувати вказаний наказ.

Крім того, з табеля використання робочого часу за грудень 2020р. вбачається, що ОСОБА_2 був відсутній на роботі з 14.12.2020р. по 27.12.2020р. включно. Та з 28.12.2020р. приступив до роботи.

Проаналізувавши вказани докази як кожен окремо, так і в їх сукупності, суд знаходить, що оскаржуваний наказ є незаконними та підлягає скасуванню, виходячи з такого.

З приводу вимоги про скасування наказу від 29.01.2021р. №5-к про звільнення позивача.

Оспорюваний наказ був винесений 29.01.2021р. Акт ревізії щодо виявлення порушень на обході №4 складений 16.12.2021р. та затверджений 17.12.2021р. Згідно табелю обліку робочого часу ОСОБА_2 з 17.12.2020р. по 27.12.2020р. був відсутній на роботі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю.

Згідно ост. 148 КЗпП Дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

З врахуванням викладеного, суд знаходить, що оскільки ОСОБА_5 приступив до роботи після тимчасової непрацездатності 27.12.2020р., тому вказана дата є першим днем з місячного строку для накладення дисциплінарного стягнення. З врахуванням викладеного суд знаходить, що останнім днем накладення на ОСОБА_5 дисциплінарного стягнення з місячного строку, визначеного статтею 148 КЗпП є 26.01.2021р. Разом з тим оскаржуваний наказ винесений 29.01.2021р., тобто на два дні пізніше місячного строку, визначеного статтею 148 КЗпП для накладення дисциплінарного стягнення, тому вказаний наказ є незаконним та підлягає скасуванню.

Крім того, згідно вимог ст.149 КЗпП До застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Разом з тим оспорюваний наказ вказаним вимогам не відповідає, а саме з нього не вбачається, що при обранні стягнення для ОСОБА_5 у виді звільнення, уповноважена особа врахувала ступінь тяжкості, заподіяну шкоду, та обставини, за яких вчинено проступок, та відповідач не зажадав від позивача письмових пояснень.

За таких обставин, суд знаходить, що оскільки оспорюваний наказ від 29.01.2021р. №5-к про звільнення позивача був винесений поза межами строку накладення дисциплінарних стягнень, з ньому не враховано ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника, та приймаючи до уваги, що наказ про оголошення догани позивачу від 07.12.2020р. визнано незаконним, тому оспорюваний наказ також є незаконним та підлягає скасуванню, та

Крім цього суд знаходить, що доповідні записки провідного фахівця з відділу кадрів Руснак О.В від 07.12.2020р. та від 29.01.2021р. про те, що ОСОБА_2 був повідомленим про наявність оспорюваних наказів про його звільнення 29.01.2021р. не є переконливим та достатнім доказом того, що він дійсно був повідомлений.

Згідно глави 19 п.1 Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Постановами КМУ №211 від 11.03.2020р., №392 від 20.05.2020р. №641 від 22.07.2020р. та №1236 від 09.12.2020р. встановлено на території України карантин з 12.03.2020р., та його продовжено до 28.02.2021р.

Зважаючи на те, що оспорювані накази винесені під час дії карантину, тому позивач не пропустив місячний строк на звернення до суду, визначений ст.233 КЗпП.

Вирішуючи питання про вимогу про стягнення з відповідача середнього заробітку за час вимушеного прогулу, суд виходить з такого.

Відповідно до частин першої та другої статті 235 КЗпП Україниу разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більш як за один рік.

Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу. Середній заробіток працівника визначається відповідно достатті 27 Закону України «Про оплату праці`за правилами, передбаченими Порядком № 100.

З урахуванням цих норм, зокрема абзацу третього пункту 2 Порядку № 100, середньомісячна заробітна плата за час затримки розрахунку обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана виплата, тобто дню звільнення працівника з роботи.

Відповідно до розділу ІІІ абзац 3 п.4 Порядку № 100 в інших випадках, коли нарахування проводяться виходячи із середньої заробітної плати, працівник не мав заробітку, не з вини працівника, розрахунки проводяться виходячи з установлених йому в трудовому договорі тарифної ставки, посадового (місячного) окладу.

Відповідно до пункту 5 розділу ІV Порядку № 100 основою для визначення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час затримки розрахунку, є середньоденна (середньогодинна) заробітна плата працівника, яка згідно з пунктом 8 цього Порядку визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством - календарних днів за цей період.

Після визначення середньоденної заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплат працівнику здійснюється нарахування загальної суми середнього заробітку за час затримки розрахунку, яка обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати на середньомісячне число робочих днів у розрахунковому періоді (абзац другий пункту 8 Порядку № 100). Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства (абзац третій пункту 8 Порядку № 100).

З довідки про доходи ОСОБА_6 в НПП Вижницький вбачається, що ОСОБА_16 в січні 2021р пропрацював 19 днів та йому нарахована заробітна плата 6000 грн. В грудні він прогарцював 13 днів та йому нарахована заробітну плату 2954,55 грн.

Таким чином за два останні місяці перед звільненням ОСОБА_6 пропрацював 32 дні та йому нарахована заробітна плата 8954,55 грн. Враховуючи з викладеного середньоденний заробіток складає 279,82 грн./день (виходячи з 8954,55 : 32=279,8896875). Разом з тим, позивач наполягав на визначення середньоденного заробітку саме в сумі 279,81 грн.

Виходячи з принципу диспозитивності суд при визначенні середнього заробітку за час вимушеного прогулу приймає до уваги саме зазначений позивачем середньоденний заробіток.

Позивач був звільнений 08.02.2021р. Рішення суду про його поновлення на роботі ухвалено 01.06.2021р. Тому до ухвалення рішення суду про його поновлення на роботі вимушений прогул склав 76 робочих днів. Виходячи з викладеного сума, яка має бути стягнути з відповідача на користь позивача за час вимушеного прогулу складає 279,81х76= 21265,56 грн.

Зважаючи на те, що позов задоволено на користь позивача, суд, на підставі ст.141 ЦПК України, стягує з відповідача на користь позивача сплачений при зверненні до суду судовий збір.

Щодо інших аргументів учасників справи, суд зазначає, що вони були досліджені у судовому засіданні та не наводяться у рішенні, позаяк не покладаються судом в його основу, тоді як Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обгрнутовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа Серявін проти України, рішення від 10.02.2010). Крім того, аналогічна правова позиція викладена в Постанові Верховного Суду від 26.06.2018 у справі № 127/3429/16-ц.

Керуючись ст.ст. 4, 12,81,83, 141, 263-265, 267, 273 ЦПК України, на підставі ст.43 Конституції України, ст.ст.40, 43, 49-2, 148, 149, 233, 235, 247 КЗпП, Законом України «Про оплату праці», Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою КМУ №100 від 08.02.1995р., суд,-

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_2 про визнання незаконними та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення, наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу задовольнити частково.

Визнати незаконним та скасувати наказ №5-к від 29.01.2021р. Національного природного парку «Вижницький» про звільнення ОСОБА_2 .

Поновити ОСОБА_2 на посаді майстра з охорони природи Національного природного парку «Вижницький».

Допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_2 майстра з охорони природи Національного природного парку «Вижницький».

Стягнути з Національного природного парку «Вижницький» на користь ОСОБА_2 середній заробіток за час вимушеного прогулу в сумі 21265,56 грн. (двадцять одна тисяча двісті шістдесят п`ять гривень 56 коп.)

В решті позовних вимог відмовити за необгрунтованістю.

Стягнути з Національного природного парку «Вижницький» на користь ОСОБА_2 908 грн. сплаченого при зверненні до суду судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення, до Чернівецького апеляційного суду через Вижницький районний суд Чернівецької області.

Позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП НОМЕР_1 ), зареєстрований АДРЕСА_1 .

Відповідач: Національного природного парку «Вижницький», () місце знаходження: смт.Берегомет вул.Центральна,27-А Вижницького району.

Повне рішення складено 10.06.2021р.

Суддя А. Л. Осокін