УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

29 червня 2021 року м. Херсон

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Ус О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про надання дозволу на виїзд/в`їзд неповнолітньої дитини на/з тимчасово окуповану територію України та за кордон без згоди батька до досягнення дитиною повноліття,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Херсонського міського суду Херсонської області із позовною заявою до ОСОБА_2 про надання дозволу на виїзд дитини за кордон.

До позовної заяви додане клопотання про звільнення або відстрочення сплати позивачки від сплати судового збору через форс-можорні обставини в країні, повним закриттям кордонів, відсутністю сполучення між окупованою територією та Україною, наявністю малолітньої дитини.

Позовна заява та додані до неї документи не відповідають вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

В порушення ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви не додані документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною другою статті 133 ЦПК України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та частини першої та третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

З аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Такий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20).

Разом із тим, Верховний Суд зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Визначення судом майнового стану сторони є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Перевіряючи правові підстави можливості звільнення від сплати судового збору, суд зазначає, що ОСОБА_1 не надано належних та допустимих доказів, які підтверджували неможливість сплати судового збору у встановлених законодавством порядку та розмірі, а також такі, що не свідчать про наявність умов, передбачених статтею 8 Закону України «Про судовий збір».

Як роз`яснено у п. 29 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014р. №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» особа, яка заявляє клопотання про звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру належних до сплати судових витрат, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Перевіривши матеріали позовної заяви та доданих до неї документів, приходжу до висновку, що в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити, оскільки ОСОБА_1 не надано жодних доказів щодо свого тяжкого матеріального становища.

Посилання на форс-можорні обставини в країні, повним закриттям кордонів, відсутністю сполучення між окупованою територією та Україною, наявністю малолітньої дитини, без надання переконливих доказів тяжкого матеріального стану, не можуть бути підставою для звільнення від сплати судового збору, відповідно до положень статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір», що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

У ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, в тому числі й органів державної влади.

Судовий збір, його об`єкти та ставки, підстави і порядок сплати, а також умови відстрочення сплати встановлені законом, тобто справляння судового збору переслідує законну мету.

Відповідно до п.п.2 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру сплачується у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» з 01 січня 2021 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2 270 гривень.

Таким чином, сума судового збору, що підлягає сплаті за одну вимогу немайнового характеру становить 908,00 гривень.

Тому, ОСОБА_1 необхідно надати суду належні докази на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством розмірі або сплатити судовий збір в сумі 908,00 гривень за кожну вимогу немайнового характеру за наступними реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у Херсон обл/Херсон МТГ/22030101 Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37959517 Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.) Банк отримувача (МФО) 899998 Рахунок отримувача UA0021447 Код класифікації доходів бюджету 22030101 Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Херсонський міський суд Херсонської області (назва суду, де розглядається справа). При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору фізичною особою зазначається ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Оригінал квитанції про сплату судового збору або докази щодо підстав звільнення від сплати судового збору необхідно направити на адресу Херсонського міського суду Херсонської області (73000, м. Херсон, вул. Маяковського, 6/29).

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, так як подана з порушенням вимог ст. 175,177 ЦПК України, з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків.

Крім того, суд в порядку ч.5 ст. 12 ЦПК України вважає необхідним роз`яснити, що з урахуванням п. 3 Порядку в`їзду на тимчасово окуповану територію України та виїзду з неї, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04 червня 2015 року № 367 та, відповідно, пунктами 3-6 Правил перетинання державного кордону громадянами України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27 січня 1995 року № 57, висновків Великої Палата Верховного Суду у постанові від 04 липня 2018 року у справі № 712/10623/17 (провадження № 14-244цс18) дозвіл на тимчасовий виїзд за кордон дитини у супроводі того з батьків, з ким визначено її місце проживання, за відсутності другого з батьків може бути наданий на певний період, з визначенням його початку й закінчення, а надання постійного (багаторазового) дозволу не передбачено законом, а тому позивачці слід уточнити заявлені вимоги. Зазначене не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, але повинно бути враховане позивачкою для відома.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. 12, 43, 95, 175,177,185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про надання дозволу на виїзд/в`їзд неповнолітньої дитини на/з тимчасово окуповану територію України та за кордон без згоди батька до досягнення дитиною повноліття залишити без руху.

Надати позивачці строк для виправлення вказаних в ухвалі недоліків п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

Попередити позивачку, що у випадку не виправлення недоліків позовна заява буде вважатись не поданою і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяО. В. Ус