Справа № 171/801/20
У х в а л а
"19" травня 2021 р. м. Апостолове
Апостолівський районний суд Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді Хоруженко Н.В.,
за участю секретаря Харченко О.М.,
прокурора Михайленко В.О.,
представника відповідача ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Апостолове справу за позовом заступника керівника Нікопольської місцевої прокуратури в інтересах держави до Нивотрудівської сільської ради Апостолівського району Дніпропетровської області, ОСОБА_2 про визнання незаконним рішення, визнання недійсним договору оренди, повернення земельної ділянки площею 25,1655 га,-
В провадженні Апостолівського районного суду Дніпропетровської області знаходиться цивільна справа за позовом позовом заступника керівника Нікопольської місцевої прокуратури в інтересах держави до Нивотрудівської сільської ради Апостолівського району Дніпропетровської області, ОСОБА_2 про визнання незаконним рішення, визнання недійсним договору оренди, повернення земельної ділянки площею 25,1655 га.
На адресу суду надійшло клопотання представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_1 про залишення позову прокурора без розгляду, в обґрунтування клопотання, зазначає, що конституційний статус прокуратури не передбачає нагляду за законністю (загального нагляду), забезпечення законності (дотриманням органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю) на відповідній території є завданням саме Держгеокадастру. У разі виявлення прокурором ознак, які свідчать про порушення закону, що зачіпає інтереси держави, прокурор звертається до відповідного територіального органу Держгеокадастру, до сфери повноважень якого входить контроль та реагування на виявлені порушення закону, для вжиття відповідних заходів, серед яких може бути і звернення до суду з позовом. Якщо зазначений орган, котрий отримав звернення прокурора, протягом розумного строку не вживають відповідних заходів на захист інтересів держави, або здійснюють їх неналежно, прокурор, з`ясувавши причини та умови, що цьому сприяли, як виняток, може звернутися до суду на захист інтересів держави. Отже, в даному випадку прокурор прийняв передчасне рішення щодо звернення до суду з даним позовом. У тому випадку, якщо він вбачає порушення при передачі ОСОБА_2 в користування земельну ділянку, він мав би звернутись до відповідного відділення Держгеокадастру, і вже після цього, в залежності від обставин справи, приймати рішення про доцільність у зверненні до суду.
В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_1 вимоги заяви підтримав, просив задовольнити.
Прокурор Михайленко В.О. у судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви про залишення позову без розгляду, з підстав зазначених у письмових поясненнях.
Вислухавши думку сторін, перевіривши матеріали справи та дослідивши в сукупності надані докази, суд приходить до наступного.
Відповідно до частини другої статті 4 ЦПК України у випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.
Згідно з частиною першою статті 56 ЦПК України у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб або державних чи суспільних інтересів та брати участь у цих справах.
Якщо держава вступає у цивільні правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими їх учасниками. Держава набуває і здійснює цивільні права й обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції. Отже, поведінка органів, через які діє держава, розглядається як поведінка держави у відповідних, зокрема у цивільних, правовідносинах. Тому у відносинах, в які вступає держава, органи, через які вона діє, не мають власних прав і обов`язків, а наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних правовідносинах.
У судовому процесі, зокрема у цивільному, держава бере участь у справі як сторона через відповідний її орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах. Тобто під час розгляду справи у суді фактичною стороною у спорі є держава, навіть якщо позивач визначив стороною у справі певний орган.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно зі статтею 1 Закону України «Про прокуратуру» прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави.
У випадках, визначених Законом, на прокуратуру покладається функція з представництва інтересів громадянина або держави в суді (пункт 2 частини першої статті 2 Закону).
Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до пунктів 1, 2 частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.
Зазначеним нормам кореспондують відповідні приписи ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу (частина 4 статті 56 ЦПК України).
Тлумачення частин 4 статті 56 ЦПК України й абзацу першого частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дає змогу дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.
Згідно з частиною 5 статті 175 ЦПК України у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення. Близька за змістом вимога застосовується згідно з абзацами першим і другим частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»: прокурор має обґрунтувати наявність підстав для представництва.
Прокурор, пред`явивши позов на виконання частини 4 статті 56 ЦПК України, абзацу першого частини третьої, абзацу першого частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру», у тексті позовної заяви обґрунтував, на його думку, незаконність розпорядження Нивотрдівською сільською радою земельною ділянкою на користь відповідача ОСОБА_2 , та оскільки порушення інтересів держави в сфері земельних відносин відбулося на підставі незаконного рішення Нивотрудівської сільської ради, яка є органом уповноваженим здійснювати функції держави у спірних правовідносин, інші органи до компетенції яких належить право на звернення до суду з позовом щодо оспорювання рішення органу місцевого самоврядування орган та укладеного на його підставі договору законодавством не визначений, відтак орган, в інтересах якого прокурор звертається із позовом відсутній.
Таким чином, судом встановлено, що прокурор зазначив у позовній заяві підставу для здійснення ним представництва. Тобто прокурор виконав вимогу частини 5 статті 175 ЦПК України.
Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.
У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві, і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.
Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15 січня 2020 року у справі № 698/119/18 (провадження № 14-350цс19) з посиланням на правові висновки, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц (провадження № 14-104цс19).
При цьому судом враховано правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 05 лютого 2019 року у справі № 910/7813/18, відповідно до якої Держгеокадастр не наділений повноваженнями на звернення до суду з позовом про скасування рішень органів місцевого самоврядування щодо надання земельних ділянок комунальної власності. Держгеокадастр здійснює лише функцію контролю, а не захищає порушене право, отже не має права ініціювати судовий захист поза межами повноважень, які надані йому законом.
Аналогічного висновку прийшов Верховний Суд, у постанові від 20 січня 2021 року в справі № 495/9141/16.
Оскільки прокурор у спірних правовідносинах навів підстави для представництва інтересів держави у суді, цей довід прокурора суд повинен перевірити незалежно від того, чи надав прокурор докази відсутності у відповідного органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду. Останнє виключає можливість залишення такого позову прокурора без розгляду з підстав, передбачених пунктом 2 частини першої статті 257 ЦПК України, оскільки прокурор не здійснює представництво особи, а реалізує власні владні повноваження на участь у справі від імені та в інтересах держави.
Таким чином, п.2 ч.1 ст.257 ЦПК України передбачає, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи, однак, в судовому засіданні вказані обставини не підтвердженні, оскільки прокурор належним чином обґрунтував наявність підстав для представництва інтересів держави у суді, тому в задоволенні клопотання представника відповідача слід відмовити.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 45, 56, 175, 257, 258, 260 ЦПК України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Відмовити в задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_1 про залишення позову заступника керівника Нікопольської місцевої прокуратури в інтересах держави до Нивотрудівської сільської ради Апостолівського району Дніпропетровської області, ОСОБА_2 про визнання незаконним рішення, визнання недійсним договору оренди, повернення земельної ділянки площею 25,1655 га. без розгляду.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н. В. Хоруженко