Номер провадження: 22-ц/813/2497/21
Номер справи місцевого суду: 946/4569/20
Головуючий у першій інстанції Жигулін С. М.
Доповідач Заїкін А. П.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.06.2021 року м. Одеса

Єдиний унікальний номер судової справи 946/4569/20

Номер провадження: 22-ц/813/2497/21

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

- головуючого судді Заїкіна А.П. (суддя-доповідач),

- суддів: - Князюка О.В., Погорєлової С.О.,

за участю секретаря судового засідання Рибачук О.І.,

учасники справи:

- позивач - ОСОБА_1

- відповідач - ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на неповнолітню дитину, зустрічною позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визначення способу участі батька у вихованні дитини, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області про затвердження мирової угоди, постановлену у складі судді Жигуліна С.М. 27 серпня 2020року,

встановив:

2. Описова частина

2.1 Короткий зміст позовних вимог

У липні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області з вищезазначеним позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_2 на її користь аліменти на утримання сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з дня подачі позову до досягнення останнім повноліття в розмірі 7 000 грн. щомісячно з урахуванням індексації.

ОСОБА_1 обґрунтовує свої позовні вимоги тим, що відповідач не виконує обов`язок по утриманню спільної дитини (а. с. 1 - 3).

2.2 Позиція відповідача в суді першої інстанції

У серпні 2020 року ОСОБА_2 звернувся до Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області із вищезазначеною зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1 , в якому просить усунути йому перешкоди у спілкуванні з сином - ОСОБА_4 з боку ОСОБА_1 шляхом визначення наступного способу участі у вихованні дитини, місця та часу спілкування з дитиною.

З понеділка по п?ятницю, включно, забирати сина з закладу дошкільної освіти, загальної середньої освіти, спеціалізованої, професійної (професійно-технічної) та фахової передвищої освіти - після закінчення навчання та до 20.00 години за місцем мешкання батька або у громадських місцях.

В разі, якщо з понеділка по п`ятницю навчання не здійснюється, то з 16.00 до 20.00 годин за місцем мешкання батька або у громадських місцях.

В неділю з 09.00 до 12.30 та з 16.00 до 20.00 години за місцем мешкання батька або у громадських місцях.

В разі, якщо на цей час припадає здобуття позашкільної освіти, з обов`язковим відвідуванням закладів позашкільної освіти в присутності батька;

Тричі на рік, в липні та серпні з 16.00 п`ятниці до 20.00 неділі (три дні), з правом виїзду за межи населеного пункту за місцем мешкання дитини, при узгодженні конкретних днів з матір`ю дитини.

Після досягнення дитиною п`ятирічного віку спосіб участі батька ОСОБА_2 у вихованні та спілкування з сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначається наступним.

З понеділка по п?ятницю, включно, забирати сина з закладу дошкільної освіти, загальної середньої освіти, спеціалізованої, професійної (професійно-технічної) та фахової передвищої освіти - після закінчення навчання та до 20.00 години за місцем мешкання батька або у громадських місцях.

В разі, якщо з понеділка по п`ятницю навчання не здійснюється, то з 16.00 до 20.00 годин за місцем мешкання батька або у громадських місцях.

В неділю з 09.00 до ранку понеділка за місцем мешкання батька або у громадських місцях та батько в понеділок відводить дитину до закладу освіти.

В разі, якщо на цей час припадає здобуття позашкільної освіти, з обов`язковим відвідуванням закладів позашкільної освіти в присутності батька.

Двічі на рік, батько має право на що піврічне тривале побачення з дитиною поза місцем мешкання батька дитини з правом виїзду за межи населеного пункту за місцем мешкання дитини та батька дитини.

Тривалість що піврічного тривалого побачення батька з дитиною загалом складає 21 день, а саме - взимку - не менше 7-ми днів поспіль; - Якщо дитина ходить до школи - то в місяць зимових канікул починаючи з першого дня зимових канікул; - Якщо дитина не ходить до школи за віком, то з 06.01 по 12.01, включно, відповідного року.

Влітку - не менше 14-ти днів поспіль з 03.08 по 16.08, включно, відповідного року.

В разі неможливості надання тривалого що піврічного побачення поспіль 7-м та 14-ти днів, надається відповідна, невикористана, кількість днів на протязі року та встановлюється спосіб побачення батька з дитиною з 16.00 п`ятниці до 20.00 неділі (три дні), з правом виїзду за межи населеного пункту за місцем мешкання дитини, при узгодженні конкретних днів з матір`ю дитини;

За погодженням батька з матір?ю дитиною конкретні строки що піврічного тривалого побачення можуть змінюватися (а. с. 12 - 13).

2.2 Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 27 серпня 2020 року прийнято зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про участь батька у вихованні дитини.

Позовні вимоги об?єднані в одне провадження.

Затверджено мирову угоду, укладену між сторонами, наступного змісту.

Аліменти на утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 стягуються з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) наступним шляхом:

СТЯГУВАЧ: ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 ).

БОРЖНИК: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ).

Строк пред`явлення до виконання - протягом усього періоду, на який присуджені платежі.

Дата набрання рішенням законної сили - дата набрання ухвалою про затвердження мирової угоди законної сили.

Боржник сплачує аліменти щомісячно, починаючи з 01.08.2020 р. по досягнення дитиною повноліття, в твердій грошовій формі в розмірі 5 000 грн. до 10-го числа кожного місяця шляхом переводу на картковий рахунок стягувана в АКБ «Приват Банк» № НОМЕР_3 ;

Аліменти за вересень 2020 р. складають 9 000 грн., які сплачуються рівними частинами до 10-го та 20-го числа цього місяця;

Розмір аліментів еквівалентний 200 дол. США та в разі зміні курсу національної валюти України по відношенню до дол. США, розмір аліментів визначається відповідно до діючого курсу.

Додаткові витрати на утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 стягуються з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) та розмір участі батька у додаткових витратах на лікування дитини визначається наступним:

СТЯГУВАЧ: ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 ).

БОРЖНИК: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 ).

Строк пред`явлення до виконання - протягом усього періоду, на який присуджені платежі.

Дата набрання рішенням законної сили- дата набрання ухвалою про затвердження мирової угоди законної сили.

Боржник несе витрати на лікування дитини в розмірі однієї другої частини від підтверджених витрат, які понесені за призначенням лікаря при дотриманні вимог п.п. 17,18, 19, 20, 21, 22, 23, 24 даної угоди.

Додаткові витрати на лікування дитини фінансуються боржником дитини наперед або покриваються після їх фактичного понесення за домовленістю між батьками.

Встановлюється наступний спосіб побачення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) з дитиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1

СТЯГУВАЧ: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 ).

БОРЖНИК: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 ).

Строк пред`явлення до виконання - протягом трьох років.

Дата набрання рішенням законної сили- дата набрання ухвалою про затвердження мирової угоди законної сили.

З понеділка по п?ятницю, включно, забирати сина з закладу дошкільної освіти, загальної середньої освіти, спеціалізованої, професійної (професійно-технічної) та фахової передвищої освіти - після закінчення навчання та до 20.00 години за місцем мешкання батька або у громадських місцях;

В разі, якщо з понеділка по п`ятницю навчання не здійснюється, то з 16.00 до 20.00 годин за місцем мешкання батька або у громадських місцях;

В неділю з 09.00 до 12.30 та з 16.00 до 20.00 години за місцем мешкання батька або у громадських місцях;

В разі, якщо на цей час припадає здобуття позашкільної освіти, з обов`язковим відвідуванням закладів позашкільної освіти в присутності батька;

Тричі на рік, в липні та серпні з 16.00 п`ятниці до 20.00 неділі (три дні), з правом виїзду за межи населеного пункту за місцем мешкання дитини, при узгодженні конкретних днів з матір`ю дитини;

Після досягнення дитиною п`ятирічного віку спосіб участі батька

ОСОБА_2 (що мешкає: АДРЕСА_4 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) у вихованні та спілкування з сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 визначається наступним:

З понеділка по п?ятницю, включно, забирати сина з закладу дошкільної освіти, загальної середньої освіти, спеціалізованої, професійної (професійно-технічної) та фахової передвищої освіти - після закінчення навчання та до 20.00 години за місцем мешкання батька або у громадських місцях;

В разі, якщо з понеділка по п`ятницю навчання не здійснюється, то з 16.00 до 20.00 годин за місцем мешкання батька або у громадських місцях;

В неділю з 09.00 до ранку понеділка за місцем мешкання батька або у громадських місцях та батько в понеділок відводить дитину до закладу освіти;

В разі, якщо на цей час припадає здобуття позашкільної освіти, з обов`язковим відвідуванням закладів позашкільної освіти в присутності батька;

Двічі на рік, батько має право на щопіврічне тривале побачення з дитиною поза місцем мешкання батька дитини з правом виїзду за межи населеного пункту за місцем мешкання дитини та батька дитини.

Тривалість щопіврічного тривалого побачення батька з дитиною загалом складає 21 день, а саме:

Взимку - не менше 7-ми днів поспіль:

- Якщо дитина ходить до школи - то в місяць зимових канікул починаючи з першого дня зимових канікул;

- Якщо дитина не ходить до школи за віком, то з 06.01 по 12.01, включно, відповідного року.

Влітку - не менше 14-ти днів поспіль з 03.08 по 16.08, включно, відповідного року.

В разі неможливості надання тривалого щопіврічного побачення поспіль 7-м та 14-ти днів, надається відповідна, невикористана, кількість днів на протязі року та встановлюється спосіб побачення батька з дитиною з 16.00 п`ятниці до 20.00 неділі (три дні), з правом виїзду за межи населеного пункту за місцем мешкання дитини, при узгодженні конкретних днів з матір`ю дитини;

За погодженням батька з матір?ю дитиною, конкретні строки щопіврічного тривалого побачення можуть змінюватися.

В разі, якщо батько дитини не може побачитися з дитиною, Він зобов`язаний повідомити про це мати дитини невідкладно, в такому разі, витрати на доставку дитини після навчання до дому покладаються на батька дитини;

Якщо мати дитини, не може надати дитину у визначений час з понеділка по п`ятницю, включно (п.п. 5, 6, 10.І., 10.II.), то остання, зобов`язана повідомити про це батька дитини невідкладно як тільки стало відомо про таке.

В такому разі, батько дитини має право на побачення з дитиною у наступний вихідний день - суботу або святковий день, не рахуючи неділю, відповідно до часів спілкування які не відбулися.

Виключення складає: лікування дитини; відвідування святкувань (дні народження, свадьба, хрестини та подібне) близьких родичів першої лінії споріднення; відвідування хворих родичів першої лінії споріднення; дія непереборної сили.

В будь - якому разі, якщо мати дитини, не може надати дитину у неділю (п. 7, 10.111), то батько дитини має право на побачення з дитиною у наступний або попередній вихідний день - суботу або святковий день, або цей день рахується до днів, коли батько бачиться з дитиною з 16.00 п`ятниці до 20.00 неділі (п.9,10.VІ).

Батько дитини, може безперешкодно приймати участь в освітній діяльності дитини у всіх її формах та проявах без виключення при здобутті дитиною освіти.

Мати дитини, зобов`язана повідомляти батьку дитини, засобами телефонного зв`язку, про те, в яких закладах освіти та (або) у яких суб`єктів освітньої діяльності дитина здобуває освіту (зокрема, но не виключно, в разі зміни школи, запису на позашкільну освіту у репетиторів або гуртках, запису у спортивні заклади), відразу, після настання такої події.

Сторони домовилися, що дитина буде здобувати загальну середню освіту, спеціалізовану, професійну (професійно-технічну) та фахову передвищу освіту виключно на українській мові та відвідувати заклади освіти в яких можливо здобуття освіти на українській мові.

В разі, якщо дитина хворіє та знаходиться за місцем свого мешкання та, або, дитині за станом здоров`я викликається лікар до дому, батько дитини, має право на щоденне спілкування з дитиною тривалістю не менше 20-ти хвилин двічі на день, при погодженні конкретного проміжку часу з матір`ю дитини.

В такому разі, мати дитини, зобов`язана надати батьку копії медичної документації щодо такої хвороби за першою вимогою та заздалегідь повідомляти батька дитини про виклик лікаря до дому або намір відвідати лікаря.

В разі, якщо дитина хворіє та знаходиться на стаціонарному лікуванні або на лікуванні поза місцем мешкання дитини, батько дитини, має право на спілкування з дитиною без будь -яких обмежень цілодобово.

В такому разі, мати дитини, зобов`язана надати батьку копії медичної документації щодо такої хвороби за першою вимогою та негайно повідомити батька дитини про настання такого;

В разі, якщо дитина знаходиться в будь - якому медичному закладі або в будь якому закладі де її надається медична допомога у будь - якій формі та виді, батько дитини, має право на спілкування з дитиною без будь яких обмежень на час знаходження дитини у такому закладі та в разу узгодження з матір?ю дитини, на час доставки дитини до таких закладів та до дому.

В такому разі, мати дитини, зобов`язана надати батьку дитини за першою вимогою копії медичної документації за результатами надання медичної допомоги (навіть якщо такі результати будуть отримані в майбутньому) у будь - якій формі та виді (зокрема, но не виключно, в разі проходження медичного огляду, відібрання аналізів).

В разі, якщо дитина хворіє та за погодженням з матір`ю дитини, дитина може знаходиться за місцем мешкання батька дитини для лікування;

Мати зобов`язана повідомити батька дитини, засобами телефонного зв`язку, про необхідність відвідування закладів охорони здоров`я або відвідування будь - яких осіб якими надається будь-яка медична допомога дитині у будь-якій формі та виді.

Зокрема повідомити місце та час такого.

Мати дитини, зобов`язана повідомляти батько дитини, про фізичний та психологічний стан дитини, здоров`я дитини, наявність будь - яких обмежень для дитини та все без виключення, ІДО необхідно для нормального існування дитини в усіх сферах життя та здобуття освіти.

Мати дитини, зобов`язана негайно повідомляти батька дитини, про будь - які, без виключення, випадки з дитиною, які загрожують її здоров`ю, матеріальному або психічному стану, або є істотною перешкодою для її нормального існування.

Таке (пп. 22, 23) відбувається засобами телефонного зв`язку негайно після настання такої події, а вразі необхідності виклику спеціальних служб, негайно після виклику таких служб та здійснення безпосередньо матір`ю дитини невідкладних дій.

В такому разі (п. 23), батько дитини має право на безперешкодне спілкування з дитиною без будь яких обмежень до спливу таких обставин.

Мати дитини, виховує дитину при безумовному дотриманні форм та методів особистого виховання дитини обраних також батьком, недопущення оспорювання, нехтування або проявів неповаги до форм та методів такого особистого виховання батьком дитини;

Спрямування виховання на розвиток її особистості, поваги до родинних зав`язків з сім`єю батька дитини, визначення сім`ї батька дитини одночасно з сім`єю мати дитини як першооснови природного середовища для фізичного, духовного, інтелектуального, культурного, соціального розвитку дитини та її особистості, її матеріального забезпечення.

Мати дитини, виховує дитину при категоричному недопущенні нею особисто та третіми особами, оспорювання рішень органів Державної Влади України щодо батька дитини, та зобов`язується забезпечити дитині таке виховання, а в разі оспорювання третіми особами, захист та піклування, при якому дитина буде виховуватися в дусі поваги до рішень органів Державної Влади України щодо батька дитини та недопущення оспорювання таких рішень при вихованні дитини.

Мати дитини, виховує дитину при категоричному недопущенні нею особисто та третіми особами, свавільного або незаконного втручання в здійснення батьком дитини права на особисте і сімейне життя, недоторканність житла, таємницю кореспонденції або незаконного посягання на честь і гідність батька дитини без визначених на то, законних підстав.

В разі виїзду одного з батьків закордон на тривалий час на виконання цивільно- правової угоди щодо працевлаштування, участь батька у вихованні дитини та спілкування з нею визначається окремою угодою, яка підлягає нотаріальному посвідченню.

Для цілей, визначених у даній угоди, засоби телефонного зв`язку визначаються як зв`язок за номерами телефонів: - Батько дитини НОМЕР_4 ; - Мати дитини НОМЕР_5 .

В разі зміни номеру телефону сторони зобов`язані попередити про це іншу сторону у найкоротший можливий термін.

Провадження у справі закрито (а. с. 34 - 38).

2.3 Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу суду першої інстанції про затвердження мирової угоди. Справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

2.4 Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що ухвала постановлена судом першої інстанції з порушенням норм процесуального права, неправильному застосуванні норм матеріального права.

Апелянт вказує на те, що: 1) позовна заява про стягнення аліментів і зустрічна позовна заява про визначення способу участі у вихованні дитини не могли бути об`єднані в одне провадження; 2) суд першої інстанції неправомірно прийняв зустрічну позовну заяву разом із затвердженням мирової угоди в одному процесуальному документі; 3) суд першої інстанції не направив ОСОБА_1 копію зустрічного позову та не надав час для підготовки відзиву та надання доказів; 4) суд першої інстанції прийняв зустрічну позовну заяву та затвердив мирову угоду, не залучивши до участі у справі орган опіки та піклування (а. с. 43 - 48).

2.5 Узагальнені доводи відповідача в апеляційному суді

ОСОБА_2 не скористався правом надання відзиву на апеляційну скаргу. Надав до апеляційного суду заяву, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції про затвердження мирової угоди, оскільки на даний час в провадженні Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області знаходиться справа №946/2835/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дитини з матір`ю та відібрання малолітньої дитини.

2.6 Рух справи в суді апеляційної інстанції

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 05.01.2021 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 27 серпня 2020 року про затвердження мирової угоди (а. с. 64).

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 05.01.2021 року закінчено підготовку справи до апеляційного розгляду. Призначено справу до розгляду у судовому засіданні з викликом сторін в приміщенні Одеського апеляційного суду (а. с. 65).

09.06.2021 року від ОСОБА_2 надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, також в цій заяві ОСОБА_2 просить скасувати ухвалу суду першої інстанції про затвердження мирової угоди.

10.06.2021 року ОСОБА_1 надійшла заява про розгляд справи за її відсутності.

Учасники справи у судове засідання не з`явилися. Про дату, час і місце розгляду справи сповіщені належним чином.

Статтею 372 ЦПК України передбачено, що апеляційний суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, законодавець передбачив, що явка до апеляційного суду належним чином повідомленого учасника справи не є обов`язковою. Апеляційний суд може розглянути справу за відсутності її учасників. Апеляційний суд може відкласти розгляд справи у разі, коли причини неявки належним чином повідомленого учасника справи будуть визнані апеляційним судом поважними. Таким чином, з врахуванням конкретної ситуації по справі, вирішення питання про розгляд справи або відкладення розгляду справи віднесено до дискреційних повноважень апеляційного суду.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Верховний Суд у постанові від 29 квітня 2020 року у справі № 348/1116/16-ц зазначив, що якщо сторони чи їх представники не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні сторін чи представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні без їх участі за умови їх належного повідомлення про час і місце розгляду справи.

Виходячи з вищевказаного, враховуючи передбачені діючим процесуальним законодавством строки розгляду справи, неодноразове призначення справи до розгляду, баланс інтересів учасників справи у якнайшвидшому розгляді справи, освідомленість учасників справи про її розгляд, створення апеляційним судом під час розгляду даної справи умов для реалізації її учасниками принципу змагальності сторін, достатньої наявності у справі матеріалів для її розгляду, відсутність клопотань про відкладення розгляду справи, колегія суддів вважає можливим розглянути справу за відсутності її учасників.

3. Мотивувальна частина

3.1 Позиція апеляційного суду

Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального права при постановленні ухвали, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню частково.

3.2 Встановлені судами першої та апеляційної інстанцій та неоспорені обставини по справі

28.07.2020 року ОСОБА_1 звернулася до Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області з вищевказаним позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_2 на її користь аліменти на утримання ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 з дня подачі позову до досягнення останнім повноліття в розмірі 7000 гривень щомісячно з урахуванням індексації.

04.08.2020 року ОСОБА_2 звернувся до Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1 , в якому просить усунути перешкоди у спілкуванні ОСОБА_2 з сином ОСОБА_4 з боку ОСОБА_1 шляхом визначення способу участі у вихованні дитини, місця та часу спілкування з дитиною.

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 27 серпня 2020 року прийнято зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про участь батька у вихованні дитини. Позовні вимоги об?єднані в одне провадження. Одночасно затверджено мирову угоду, укладену між сторонами.

3.3 Доводи, за якими суд апеляційної інстанції не погодився з висновками суду першої інстанції, та застосовані норми права та мотиви прийняття, викладених в апеляційній скарзі

Згідно із частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч. ч. 2, 6 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції перевіряє законність та обґрунтованість судового рішення суду першої інстанції в межах вимог, заявлених у суді першої інстанції, доводів та вимог апеляційної скарги.

Доводи апелянта, що позовна заява про стягнення аліментів і зустрічна позовна заява про визначення способу участі у вихованні дитини не могли бути об`єднані в одне провадження, колегія суддів відхиляє з огляду на наступне.

Відповідно до частини 2 статті 193 ЦПК України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Суд з урахуванням положень частини першої статті 188 ЦПК України може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами:

1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача;

2) одного й того самого позивача до різних відповідачів;

3) різних позивачів до одного й того самого відповідача.

Про об`єднання справ в одне провадження, роз`єднання позовних вимог, про відмову в об`єднанні справ в одне провадження, роз`єднанні позовних вимог суд постановляє ухвалу.

З наведеного вбачається, що відсутні перешкоди у об`єднанні позовних вимог про стягнення аліментів та позовних вимог участь батька у вихованні дитини, оскільки вони взаємопов`язані та виникають з одних правовідносин.

Доводи апелянта, що суд першої інстанції не правомірно прийняв зустрічну позовну заяву разом із затвердженням мирової угоди в одному процесуальному документі, заслуговують на увагу.

Первісний позов відрізняється від всіх наступних позовів лише часом подання до суду, оскільки він подається першим і визначає статус суб`єктів у справі.

Зустрічний позов є одним із основних процесуальних засобів відповідача як у захисті від первісного позову, так і в одночасному задоволенні особистих вимог відповідача до позивача

Тому питання пред`явлення зустрічного позову відповідачем та його прийняття судом безпосередньо пов`язане з гарантованим відповідачеві правом на судовий захист від претензій позивача та задоволенням особистих вимог відповідача, які сформульовані останнім у його зустрічній позовній заяві.

Щодо зустрічного позову, то він пред`являється шляхом подання зустрічної позовної заяви, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам ЦПК України.

Частиною 3 статті 193 ЦПК України передбачено, що вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Частиною 4 статті 207 ЦПК України визначено, що укладена сторонами мирова угода затверджується ухвалою суду, в резолютивній частині якої зазначаються умови угоди. Затверджуючи мирову угоду, суд цією ж ухвалою одночасно закриває провадження у справі.

Після постановлення ухвали про прийняття зустрічного позову у відповідача за зустрічним позовом виникає право надання відзиву на позовну заяву, що передбачено ст. 191 ЦПК України, а у позивача виникає право надання відповіді на відзив та заперечення, що передбачено ст. 199 ЦПК України.

Відповідно до статті 187 ЦПК України в ухвалі суду про прийняття зустрічного позову і об`єднання в одне провадження повинно бути зазначено: 1) найменування суду, прізвище та ініціали судді, який відкрив провадження у справі, номер справи; 2) найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові за його наявності для фізичних осіб) сторін, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання (для фізичних осіб); 3) предмет та підстави позову; 4) за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа; 5) дата, час і місце підготовчого засідання, якщо справа буде розглядатися в порядку загального позовного провадження; 6) дата, час і місце проведення судового засідання для розгляду справи по суті, якщо справа буде розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін; 7) результат вирішення заяв і клопотань позивача, що надійшли разом із позовною заявою, якщо їх вирішення не потребує виклику сторін; 8) строк для подання відповідачем відзиву на позов; 9) строки для подання відповіді на відзив та заперечень, якщо справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження; 10) строк надання пояснень третіми особами, яких було залучено при відкритті провадження у справі; 11) веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається.

Ухвала Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 27 серпня 2020 року не відповідає зазначеним вимогам.

Отже, доводи апелянта про те, що суд першої інстанції не надав час для підготовки відзиву та надання доказів на підтвердження своїх заперечень є обґрунтованими.

Доводи апелянта, що суд першої інстанції прийняв зустрічну позовну заяву та затвердив мирову угоду, не залучивши до участі у справі орган опіки та піклування, колегія суддів приймає з огляду на наступне.

Законодавством України встановлено, що проживання дитини окремо від батьків або одного з батьків, не позбавляє їх права спілкування та підтримання стосунків.

Так, у випадку коли батьки не дійшли згоди щодо порядку участі у вихованні дитини того з батьків, хто проживає окремо від неї, за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї (стаття 158 Сімейного кодексу України). Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання.

У § 54 рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) від 07 грудня 2006 року № 31111/04 у справі «Хант проти України» зазначено, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага (рішення у справі «Olsson v. Sweden» (№ 2) від 27 листопада 1992 року, Серія A, № 250, ст. 35-36, § 90) і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків. Зокрема, стаття 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не надає батькам права вживати заходів, які можуть зашкодити здоров`ю чи розвитку дитини (рішення у справі «Johansen v. Norway» від 07 серпня 1996 року, § 78).

Отже, визначаючи спосіб участі батька у вихованні дитини, спілкуванні з нею, суди мають враховувати принцип рівності прав батьків у вихованні дитини та принцип забезпечення найважливіших інтересів дитини.

Згідно з частинами четвертою та п`ятою статті 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

В даній справі орган опіки та піклування не висловлював свою позицію з приводу дотримання прав та забезпечення інтересів дитини під час розгляду цієї справи судом першої інстанції, що являє собою порушення вимог законодавства.

Щодо затвердження мирової угоди, колегія суддів зазначає наступне.

Мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб.

Процесуальні дії суду в разі укладення сторонами мирової угоди, згідно з ч. 3 ст. 207 ЦПК України полягають у роз`яснені сторонам наслідки такого рішення сторін.

З матеріалів справи вбачається, що судове засідання, яке було призначено на 27.08.2020 року, проводилось без фіксування судового процесу, у зв`язку з неявкою сторін у справі. Отже, судом першої інстанції не було належним чином роз`яснено сторонам наслідки укладання мирової угоди та закриття провадження у справі, що також не відобразилось у змісті ухвали суду першої інстанції.

Виходячи зі змісту ч. 5 ст. 207 ЦПК України, у всіх випадках укладення сторонами мирової угоди суд повинен перевіряти, чи умови мирової угоди не суперечать закону, не порушують права або охоронювані законом інтереси інших осіб, а також чи умови мирової угоди є виконуваними.

Суд першої інстанції не залучивши до участі у справі орган опіки та піклування, не вислухавши позицію остатнього з приводу дотримання прав та забезпечення інтересів дитини, прийшов до передчасного висновку, що умови мирової угоди не суперечать інтересами дитини.

Якщо умови мирової угоди суперечать закону чи порушують права чи охоронювані законом інтереси інших осіб, є невиконуваними суд постановляє ухвалу про відмову у затвердженні мирової угоди і продовжує судовий розгляд.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів звертає увагу на те, що ухвала про прийняття зустрічного позову і об`єднання в одне провадження з первісним позовом та ухвала про затвердження мирової угоди є різними процесуальними документами, які відрізняються за їх змістом та правовими наслідками, які не можуть бути викладені в одному процесуальному документі.

3.4 Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги, з посиланням на норми права, якими керувався суд апеляційної інстанції

Виходячи з вищезазначеного, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 є частково обґрунтованими, а тому вона підлягає задоволенню частково.

Слід також зазначити, що Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України», № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

При цьому, колегією суддів ураховано усталену практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово відзначав, що рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторін (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain, п. п. 29 - 30).

Право на обґрунтоване рішення дозволяє вищим судам просто підтверджувати мотиви, надані нижчими судами, не повторюючи їх (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії», п. 32.) Пункт 1 ст. 6 Конвенції не вимагає більш детальної аргументації від апеляційного суду, якщо він лише застосовує положення для відхилення апеляції відповідно до норм закону, як такої, що не має шансів на успіх, без подальших пояснень (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бюрг та інші проти Франції» (Burg and others v. France), (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гору проти Греції» №2) [ВП], § 41» (Gorou v. Greece no.2).

Відповідно до вимог ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За вищевикладених обставин колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції в частині затвердження мирової угоди підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції (Ізмаїльскього міськрайонного суду Одеської області).

3.5 Підстави, порядок та строк касаційного оскарження

Згідно з п. 11 ч. 1 ст. 353, п. 2 ч. 1 ст. 389 ЦПК України ухвала суду першої інстанції про затвердження мирової угоди після її перегляду в апеляційному порядку не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

4. Резолютивна частина

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381, 382, 383, 384, 389, 390 ЦПК України, Одеський

апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Ухвалу Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 27 серпня 2020 року в частині затвердження мирової угоди скасувати.

Цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на неповнолітню дитину, зустрічною позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визначення способу участі батька у вихованні дитини - направити до суду першої інстанції для продовження її розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складений 02 липня 2021 року.

Головуючий суддя: А. П. Заїкін

Судді: О. В. Князюк

С. О. Погорєлова