Справа № 185/4727/21
Провадження № 2/185/2620/21
У Х В А Л А

22 червня 2021 року м.Павлоград

Суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Врона А.О., розглянувши матеріали позовної заяви Виконувача обов`язків керівника Павлоградської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровські області до ОСОБА_1 , третя особа: Троїцька сільська рада, про стягнення шкоди заподіяної кримінальним правопорушенням,-

ВСТАНОВИВ:

Виконувач обов`язків керівника Павлоградської окружної прокуратури Управління в інтересах держави в особі Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровські області звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , третя особа: Троїцька сільська рада, про стягнення шкоди заподіяної кримінальним правопорушенням.

Дослідивши матеріали заяви, суддя вважає, що її слід залишити без руху з огляду на наступне.

Позовна заява не відповідає вимогам ч. 2 ст. 175 ЦПК України, а саме, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Так, згідно зі статтею 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Частиною четвертою вказаної статті передбачено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18 зроблено висновок про те, що невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Згідно повідомлення Управління Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області від 24.03.2021 № 1-5-9/583-21, заходи відносно ОСОБА_1 про відшкодування збитків у кримінальному провадженні № 0000667 не вживалися.

Вказане повідомлення не містить жодного посилання на підстави невжиття заходів щодо відшкодування шкоди, підтвердження того, що такі заходи не будуть вживатись найближчим часом.

Окрім того на вирок, ухвалений Павлоградським міськрайонним судом Дніпропетровської області 18 березня 2021 року, який став підставою для звернення до суду, подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду Першим заступником керівника обласної прокуратури.

Протиправна бездіяльність суб`єкта владних повноважень це зовнішня форма поведінки (діяння) цього органу, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи в нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Таким чином, сам факт незвернення до суду уповноваженого органу не може свідчити про те, що указаний орган неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у прокурора не виникли обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави.

Таким чином, позов підлягає залишенню без руху для надання можливості прокурору обґрунтувати підстави для захисту інтересів держави.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.175, 177, 260 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Виконувача обов`язків керівника Павлоградської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровські області до ОСОБА_1 , третя особа: Троїцька сільська рада, про стягнення шкоди заподіяної кримінальним правопорушенням - залишити без руху, про що сповістити позивача, надавши строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що в іншому випадку позовна заява вважається неподаною і повертається.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала знаходиться в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя: А. О. Врона