КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 травня 2021 року м. Київ

Унікальний номер справи № 756/3083/20

Апеляційне провадження 22-ц/824/8417/2021

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді - доповідача Махлай Л.Д.,

суддів Немировської О.В., Ящук Т.І.

сторони

позивач ОСОБА_1

відповідач Приватне акціонерне товариство

«ДТЕК Київські Електромережі»

розглянувши в письмовому провадженні апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі», подану через представника Власенко Ольгу Василівну, на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 03 лютого 2021 року, ухвалене під головуванням судді Яценко Н.О., у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» про стягнення коштів,

в с т а н о в и в :

у березні 2020 рокуОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі», в якому просила стягнути з відповідача на її користь 44 422, 32 грн та судові витрати.

В обґрунтування позову зазначала, що 23.10.2017 Голосіївським районним судом м. Києва видано судовий наказ за заявою ПАТ «Київенерго», правонаступником якого є ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги.

На підставі вищевказаного судового наказу Голосіївським РВДВС міста Київ ГТУЮ у м. Києві було відкрито виконавче провадження.

Під час здійснення виконавчого провадження державним виконавцем в повному обсязі виконано виконавчий документ і стягнуто з неї 44 422, 32 грн. Крім того, з неї було стягнуто судовий збір, що сплачувався ПАТ «Київенерго» в сумі 800 грн, виконавчий збір в сумі 4 522,23 грн і витрати на проведення виконавчих дій в сумі 251 грн.

26.06.2019 ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва здійснено заміну сторони виконавчого провадження та замінено стягувача - АТ «Київенерго» на його правонаступника - ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі».

27.12.2019 ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва судовий наказ скасовано, але їй відмовлено у повороті виконання рішення суду та роз`яснено право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Оскільки судовий наказ скасовано, просила стягнути з відповідача суми, отримані на виконання цього наказу.

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 03.02.2021 позов задоволено. Стягнуто з ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» на користь ОСОБА_1 грошові кошти в сумі 44 422,32 грн. Вирішено питання судових витрат.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» через представника подало апеляційну скаргу, у якій просить скасувати рішення суду та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог. Посилається на неправильне застосування норм матеріального права, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи. А саме, судом не враховано, що позивач звернулася із заявою про скасування судового наказу після його виконання та закінчення виконавчого провадження. В ухвалі суду про скасування судового наказу роз`яснено право стягувача на звернення до суду із тими самими вимогами у порядку спрощеного позовного провадження, а не право боржника на подачу позову про стягнення сплачених нею сум на виконання судового наказу. Оскільки у повороті виконання судового наказу відмовлено, а вони отримали кошти, які заборгувала ОСОБА_1 , то у них відсутні підстави для звернення з позовом про стягнення цих сум.

У відзиві представник позивачки ОСОБА_2 просив апеляційну скаргу залишити без задоволення. А рішення суду першої інстанції - без змін посилаючись на його законність та обгрунтованість. Зазначає, що позивачка ніколи не визнавала чинність актів про порушення, на підставі яких нараховані суми, що стягнуті на підставі судового наказу, та не визнавала правомірність нарахування цих сум. Подача заяви про скасування судового наказу після його виконання не впливає на безпідставність отримання відповідачем цих коштів, оскільки судовий наказ скасовано.

Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомленням учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що 23.10.2017 Голосіївським районним судом м. Києва видано судовий наказ № 52/20244/17 про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ "Київенерго" заборгованості за необліковану електричну енергію в розмірі 44 422,32 грн та судовий збір в сумі 800 грн.

Постановою Голосіївським РВДВС міста Київ ГТУЮ у м. Києві від 06.06.2019 відкрито виконавче провадження № 59272385 на підставі вищевказаного судового наказу.

Позивачкою на рахунок відповідача сплачено 44 422,32 грн заборгованості та 800 грн судового збору, а також сплачено на рахунок Голосіївського РВДВС м. Києва виконавчий збір в сумі 4 522,23 грн та витрати на проведення виконавчих дій в розмірі 251 грн відповідно до квитанцій від 20.06.2019 № 139, 140, 141, 142.

Відповідно до довідки ПАТ «Ощадбанк» від 13.02.2020 кошти в сумі 44 422,32 грн перераховані на рахунок відповідача згідно платіжного доручення МО № 570485SB від 20.06.2019.

Після виконання судового наказу та винесення державним виконавцем постанови про закінчення виконавчого провадження у зв`язку з повним виконанням судового рішення ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про скасування судового наказу та просила застосувати поворот виконання судового рішення.

27.12.2019 Голосіївським районним судом м. Києва скасовано судовий наказ Голосіївського районного суду м. Києва від 23.10.2017 у справі № 752/20244/17 та відмовлено у задоволенні заяви про поворот виконання судового наказу.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що судовий наказ, на підставі якого стягнуто з позивачки кошти скасований та керувався ст. 1212 ЦК України.

Колегія суддів не може погодитися з такими висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.

Загальні підстави для виникнення зобов`язань у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави визначені нормами глави 83 ЦК України.

Стаття 1212 ЦК України регулює випадки набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно.

Під вiдсутнiстю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовiдношення i його юридичному змісту. Вiдсутнiсть правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

За змістом статті 1212 ЦК України безпідставно набутим є майно, набуте особою або збережене нею в себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави.

Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: набуття або збереження майна; набуття або збереження за рахунок іншої особи; відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочину або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України).

Майно не може вважатися набутим чи збереженим без достатніх правових підстав, якщо це відбулося в не заборонений цивільним законодавством спосіб з метою забезпечення породження учасниками вiдповiдних правовідносин у майбутньому певних цивільних прав та обов`язків. Зокрема, унаслідок тих чи інших юридичних фактів, правомірних дій, які прямо передбачені ст. 11 ЦК України

Частиною 5 ст. 11 ЦК України визначено, що у випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов`язки можуть виникати за рішенням суду.

Набуття однією із сторін зобов`язання майна за рахунок іншої сторони в порядку виконання судового рішення не є безпідставним.

Тобто, у разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав, якщо таке майно, у тому числі грошові кошти, передано на виконання судового рішення виключає можливість застосування до них судом положень ч. 1 ст. 1212 ЦК України.

Відповідач не збагатився за рахунок позивачки поза підставою, передбаченою законом, та питання наявності чи відсутності заборгованості ОСОБА_1 перед відповідачем залишаться не вирішеним. У разі, якщо б ОСОБА_1 не погоджуючись із судовим наказом, подала заяву про його скасування до сплати коштів на виконання цього наказу, то ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» після скасування судового наказу, мало б право подати позов про стягнення того ж самого боргу, але у порядку позовного провадження та саме у тій справі встановлювалися б обставини щодо наявності зобов`язань ОСОБА_1 та їх розміру. Так само ОСОБА_1 не позбавлена права вирішувати питання, у тому числі і шляхом звернення до суду, про правомірність чи неправомірність нарахування їй боргу відповідачем.

Відтак судом першої інстанції неправильно застосовано положення ст. 1212 ЦК України.

За обставинами справи встановлено, що ОСОБА_1 20.06.2019 виконала судовий наказ від 23.10.2017 про стягнення з неї заборгованості на користь ПАТ «Київенерго», а після виконання судового наказу звернулася 04.07.2019 із заявою про скасування цього судового наказу та ухвалою суду від 27.12.2019 судовий наказ було скасовано.

Відповідно до ч. 3 ст. 171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому ст. 444 цього Кодексу.

В ухвалі Голосіївського районного суду м. Києва від 27.12.2019, якою скасовано судовий наказ та відмовлено у повороті виконання судового рішення роз`яснено право стягувача звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження, тобто право ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» на звернення до суду з тими ж самими вимогами у порядку позовного, а не наказного провадження, а не право боржника ( ОСОБА_1 ) на звернення до суду з позовом про поворот виконання судового наказу.

Відповідно до п. 29 ч. 1 ст. 353 ЦПК України окремо від рішення суду в апеляційному порядку може бути оскаржена ухвала суду щодо повороту виконання рішення суду чи відмови у повороті виконання рішення.

ОСОБА_1 в апеляційному порядку ухвалу суду в частині відмови у повороті виконання судового рішення не оскаржувала та така ухвала є чинною.

Суд не врахував положення вищезазначених норм та помилково фактично здійснив поворот виконання рішення суду шляхом задоволення позову про витребування безпідставно отриманих коштів виходячи з положень ст. 1212 ЦК України, незважаючи на те, що питання повороту виконання рішення суду врегульовано ст. 444 ЦПК України.

За вказаних обставин рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову у позові.

Доводи представника позивачки про те, що остання ніколи не визнавала правомірність складання актів про порушення та нарахування тих сум, які стягнуті на виконання судового наказу, не впливають на вирішення даного спору, оскільки ці питання, як вказувалося вище сторони можуть вирішити, після скасування судового наказу, у порядку позовного провадження. Проте ці питання не є предметом розгляду у даній справі.

Судовий збір, сплачений за подачу апеляційної скарги у сумі 1 261,20 грн підлягає стягненню з позивачки на користь відповідача за правилами ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 376, 381-383 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» задовольнити.

Рішення Оболонського районного суду м. Києва від 03 лютого 2021 року скасувати.

У задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» 1 261, 20 грн судового збору.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, визначених у ст. 389 ЦПК України.

Повний текст постанови виготовлений 28.05.2021.

Головуючий Л. Д. Махлай

Судді О. В. Немировська

Т. І. Ящук