Справа № 361/5043/21
Провадження № 2/361/3003/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.06.21 року суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Гридасова А.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області, в особі державного реєстратора Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області Стукача Сергія Вікторовича, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Буглак Олесі Гурамівни, ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Татаринцева Євгенія Анатоліївна, третя особа без самостійних вимог ОСОБА_4 , про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності, визнання недійсними договорів купівлі-продажу,

встановив:

До суду надійшли матеріали вказаної позовної заяви.

Згідно позовної заяви позивач просить:

- скасувати рішення державного реєстратора Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області Стукача Сергія Вікторовича про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) № 57940898 від 29.04.2021р.;

- визнати недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки кадастровий номер: :00:063:1281, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , посвідчений 30 квітня 2021 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Татаринцевою Є.А., зареєстрований в реєстрі за № 348;

- визнати недійсним договір купівлі-продажу житлового будинку АДРЕСА_1 , посвідчений 30 квітня 2021 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Татаринцевою Є.А., зареєстрований в реєстрі за №349;

- визнати недійсним договір купівлі-продажу житлового будинку АДРЕСА_1 , посвідчений 11 травня 2021 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Буглак О.Г., зареєстрований в реєстрі за №2835;

- визнати недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки кадастровий номер: :00:063:1280, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , посвідчений 11 травня 2021 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Буглак О.Г., зареєстрований в реєстрі за №2838;

- стягнути з державного реєстратора Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області Стукача Сергія Вікторовича на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 40 000,00 грн.;

- стягнути з ОСОБА_5 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу, на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 40 000,00 грн.;

- стягнути з ОСОБА_6 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу, на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 40000,00 грн.;

- стягнути з відповідачів судові витрати.

Дослідивши матеріали позову суддя приходить до наступних висновків.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. (ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України).

Разом з тим, виходячи з приписів статей 55, 129 Конституції України, застосування та користування правами на судовий захист здійснюється у випадках та в порядку, встановлених законом.

У розумінні наведеного, реалізація конституційного права, зокрема, на судовий захист ставиться у залежність від положень процесуального закону, в даному випадку - норм ЦПК України.

За змістом частини третьою статті 175, статті 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Окрім того, за статтею 50 ЦПК України позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно.

Участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів; 2) права та обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права і обов`язки.

Таким чином, зазначеними нормами процесуального права передбачено право позивача пред`явити позов до кількох відповідачів, об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

За своїм процесуальним призначенням інститут об`єднання позовних вимог забезпечує правильність і одностайність розгляду та вирішення окремих позовних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об`єднуються однорідністю вимог, тобто вимог, які випливають з одних і тих же правовідносин.

Крім того, об`єднання позовних вимог дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також унеможливити винесення різних рішень за однакових обставин.

Положеннями діючого цивільно-процесуального законодавства України визначено, що в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. При цьому зміст наведеної норми свідчить про можливість, а не про обов`язковість об`єднання декількох вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

Навіть у випадку, коли позивач правомірно об`єднав вимоги, пов`язані між собою, суд вправі повернути позовну заяву, якщо вважатиме, що сумісний розгляд об`єднаних вимог перешкоджатиме з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін та суттєво утруднить вирішення спору.

Під вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який одночасно є способом захисту порушеного права. При цьому об`єднанню підлягають вимоги, пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача.

Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

Отже, об`єднані вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких ґрунтується позов в цілому.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення цивільного спору.

Отже, позивач має право об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами. Однорідними можуть вважатися позовні заяви, пов`язані однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим самим позивачем до одного і того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного і того самого відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

При цьому, об`єднання позовних вимог може мати негативні наслідки. Сумісний розгляд декількох вимог, навіть тісно пов`язаних і однорідних, розширює предмет доказування у справі, збільшує коло учасників процесу, ускладнює розгляд та вирішення справи. Об`єднання позовів є правом, а не обов`язком суду.

Таким чином, позивач повинен обґрунтувати підставу звернення до суду окремо по кожній вимозі та вказати конкретні докази на підтвердження викладених обставин - у даному випадку по кожному із договорів купівлі-продажу майнових прав та відступлення права вимоги, які є самостійними правовідношеннями, а також рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, що є підставою для виникнення у сторін цих правовідносин цивільних прав і обов`язків. У випадку наявності порушень, які були допущені як під час укладення відповідних договорів, так і при їх виконанні, утворюється окремий склад цивільно-правового правовідношення, що характеризуються самостійними цивільно-правовими наслідками.

Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства, при ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог, а правом визначати предмет та підставу позову наділений лише позивач. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (статті 13, 43, 49, 175 ЦПК України).

Звертаючись до суду з позовом про визнання правочинів (договорів купівлі-продажу майна) недійсними та скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, а також стягнення моральної шкоди з нотарусів/реєстратора, позивач обґрунтовував свої позовні вимоги тим, що за невідомих обставин, від його імені було укладено договори щодо належного йому майна (житлового будинку за АДРЕСА_1 , житлового будинку за АДРЕСА_2 , земельних ділянок за кадастровим номером :00:063:1281 та кадастровим номером:00:063:1280)

Вказані спірні договори укладені між позивачем та кожним з відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , тобто майно підлягало відчуженню однократно, а не в наслідок перепродажу кожним з відповідачів.

Разом з цим, досліджуючи позовні вимоги та додані до позову додатки, встановлено, що оспорювані договори укладено стосовно різних об`єктів права власності та різними учасниками правочинів.

З поданої позовної заяви вбачається, що в межах даного позову об`єднано позовні вимоги, які ґрунтуються на наступних договорах, а саме:

- договір купівлі-продажу земельної ділянки кадастровий номер: :00:063:1281, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , посвідчений 30 квітня 2021 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Татаринцевою Є.А., зареєстрований в реєстрі за № 348, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 ;

- договір купівлі-продажу житлового будинку АДРЕСА_1 , посвідчений 30 квітня 2021 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Татаринцевою Є.А., зареєстрований в реєстрі за №349, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_3

- договір купівлі-продажу житлового будинку АДРЕСА_1 , посвідчений 11 травня 2021 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Буглак О.Г., зареєстрований в реєстрі за №2835, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2

договір купівлі-продажу земельної ділянки кадастровий номер: :00:063:1280, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , посвідчений 11 травня 2021 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Буглак О.Г., зареєстрований в реєстрі за №2838, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Таким чином, у позивача фактично виникає спір щодо договору укладеного між ним та ОСОБА_2 про відчуження будинку АДРЕСА_2 , посвідчений 11 травня 2021 року за № 2835 та земельної ділянки кадастровий номер: :00:063:1280, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 та між ним і ОСОБА_3 щодо відчуження житлового будинку АДРЕСА_1 та земельної ділянки кадастровий номер: :00:063:1281, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Однак, заявлені позовні вимоги про визнання всіх договорів недісними не пов`язані між собою ні підставою виникнення, ні поданими доказами, а саме: підстави виникнення вимог позивача різні, обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача щодо договорів різні, не підтверджуються тими ж самими доказами, що й обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача на підставі кожного з правочинів; вимоги за вказаними договорами не є основними або похідними позовними вимогами не залежать один від одного.

Крім того, як вбачається з позову та доданих до нього договорів, при вирішенні спору підлягають встановленню обставини щодо виконання кожного договору у відповідності до умов, визначених у договорі.

За поданою позивачем позовною заявою фактично підлягають вирішенню два окремих спори між різними суб`єктами та різним предметом спору.

Підставами виникнення спірних правовідносин сторін є цивільно-правові договори, кожен із яких, не має однаковий суб`єктний склад та правову природу, породжує різні взаємні права та обов`язки, які хоч і є подібними, але стосуються окремих предметів, врегульованих сторонами окремими договорами.

Посилання позивача щодо наявності підстав для об`єднання позовних вимог на підставі ст. 188 ЦПК України розцінюється судом в розумінні заявлених ОСОБА_1 вимог про скасування реєстрації про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за № 57940898 від 29.04.2021 року, оскільки дані вимоги можуть бути предметом розгялду в одному провадженні, однак щодо кожного з договорів.

Визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора про реєстрацію права власності на об`єкт нерухомого майна, визнання недійсним договору купівлі-продажу, можуть бути предметом розгляду у сукупності в межах одного судового спору.

Враховуючи викладене вище, суддя приходить до висновку про повернення позової заяви і доданих до неї документів, оскільки вбачається порушення правила об`єднання позовних вимог.

Позивач жодним чином не позбавлений права звернутись до суду з вимогами про визнання договорів недісними з окремими позовами, які у встановленому порядку мають бути розглянуті компетентним судом.

Законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень статей 55, 124 Конституції України та статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу).

Позивач з власної ініціативи об`єднав позовні вимоги без дотримання правил об`єднання позовних вимог.

За таких обставин, позов підлягає поверненню.

При цьому, суд звертає увагу заявника на те, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Керуючись ст. 185 ЦПК України,

ухвалив

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області, в особі державного реєстратора Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області Стукача Сергія Вікторовича, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Буглак Олесі Гурамівни, ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Татаринцева Євгенія Анатоліївна, третя особа без самостійних вимог ОСОБА_4 , про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності, визнання недійсних договорів купівлі-продажу разом із доданими до неї документами - повернути позивачу.

Згідно з ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів.

Згідно зі ст. 261 ЦПК України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя А.М. Гридасова