Справа № 211/3070/21
Провадження № 2/211/2047/21
про залишення позовної заяви без руху
та відмову відстрочення сплати судового збору
29 червня 2021 року суддя Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Гіда О.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої виступає адвокат Новак Артур Михайлович, до товариства з обмеженою відповідальністю «Фінфорс», товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Сити Голд», товариства з обмеженою відповідальністю «Українські фінансові операції», треті особи: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Горай Олег Станіславович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Григорян Діана Гагіківна про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, -
позивач звернулася до суду з вищевказаною позовною заявою.
Суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки вона подана з порушенням вимог ст.177 ЦПК України.
Відповідно до вимог ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Так, позивач звернулась до суду з клопотанням про відстрочку сплати судового збору, вказавши, що єдиним її доходом є заробітна плата, але на теперішній час на її рахунки накладено арешт, вона залишилася без доступу до своїх фінансів та не може зняти грошові кошти. Тому просить суд відстрочити сплату судового збору до закінчення розгляду справи по суті.
Положеннями частин 1,3 статті 136 ЦПК України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 29 постанови «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17 жовтня 2014 року із змінами і доповненнями, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
Згідно із ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Даною статтею передбачено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення заявника від сплати судового збору.
Аналіз судової практики дає підстави зробити висновок про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.
Звільнення від сплати судового збору є крайньою мірою, коли суд встановить майнову неспроможність оплати судового збору ні зараз, ні у майбутньому до ухвалення судового рішення.
Як вбачається з матеріалів справи, суду не надано жодних належних документів на підтвердження скрутного матеріального становища позивача станом на час звернення до суду з позовною заявою. При зверненні до суду з позовом, адвокат Новак А.М. на підтвердження скрутного матеріального становища позивача, надає до суду довідку про накладення арешту на рахунок ОСОБА_1 . Однак, суд зазначає, що надана довідка та інформація викладена в клопотанні про відстрочення сплати судового збору не можуть свідчити про те, що позивач не має інших джерел для існування та забезпечення своїх потреб - зокрема для сплати судового збору (вклади, нерухоме та рухоме майно, компенсації, тощо) та те, щорозмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік.
Крім того, з матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач звернулась за професійною правовою допомогою, але не надано жодного доказу, що така допомога надається безкоштовно, що, в свою чергу, підтверджувало б скрутне майнове становище позивача.
За таких обставин, суддя приходить висновку про відсутність підстав для відстрочення позивачці сплату судового збору.
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».
На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати оригінал документа, що підтверджує його сплату.
До позовної заяви позивачем не додано документу, що підтверджує сплату судового збору, що є порушенням ч.4 ст.177 ЦПК України.
Відповідно до п.п.2 п.1 ч.2 ст.4 Закону «Про судовий збір», за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що на момент звернення до суду з позовом становить 908,00 грн.Позов має декілька вимог немайнового характеру. При цьому судовий збір сплачується окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.
Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, із зазначенням недоліків позовної заяви, способу і строку їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає у сплаті судового збору за вимогу немайнового характеру та наданні суду квитанції.
Суд також вважає за необхідне попередити позивача, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, то позовна заява у відповідності до ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.
Керуючись ст. ст. 177, 185 ЦПК України, суддя -
в задоволенні клопотання ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої виступає адвокат Новак Артур Михайлович про відстрочення сплати судового збору - відмовити.
Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої виступає адвокат Новак Артур Михайлович, до товариства з обмеженою відповідальністю «Фінфорс», товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Сити Голд», товариства з обмеженою відповідальністю «Українські фінансові операції», треті особи: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Горай Олег Станіславович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Григорян Діана Гагіківна про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню - залишити без руху.
Повідомити позивача про необхідність виправлення зазначених недоліків позовної заяви протягом 5 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Роз`яснити позивачеві, що у разі не виконання ухвали суду в зазначений строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.С.Гіда