Справа № 308/2507/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 травня 2021 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі головуючого - судді Логойди І.В., за участі секретаря судового засідання Лупак В.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, згідно з якою просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті бабки ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю два календарних місяці з дати набрання законної сили судовим рішенням у даній справі.

Позовні вимоги мотивовані тим, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає з чоловіком та дітьми в житловому будинку АДРЕСА_1 в будинку, що належав її покійній бабці ОСОБА_3 . В даному будинку разом з бабкою ОСОБА_3 позивач почала проживати після того як вийшла заміж 30 серпня 2003 року, а офіційно реєстрацію місця проживання за вказаною адресою проведено 05.03.2016 року. ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Факт смерті підверджується Свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 , виданим виконкомом Великолазівської сільської ради 31.03.2014 року. За життя померла заповіту та розпорядження стосовно належного їй майна не залишила, але завжди стверджувала, що таке майно залишиться ОСОБА_1 як внучці, що проживала з нею.

Позивач зазначає, що вона як внучка покійної є спадкоємцем п`ятої черги (ст. 1265 ЦК України), і тому вважала, що її мати вжила всіх необхідних дій і оформила спадщину за покійною бабкою. Бажаючи здійснити добудову в будинку, де проживає, позивач попросила у матері документи на будинок по АДРЕСА_1 , на що отримала відповідь, що вони в неї відсутні і вона спадщину не оформила.

Також позивач зауважила, що проживала з бабкою в одному будинку, але на день її смерті реєстрація місця проживання ОСОБА_1 була в будинку матері по АДРЕСА_1 , крім покійної бабки ніхто інший зареєстрованим не був, підтвердженням чому є довідка Баранинської сільської ради №58 від 09.02.2021. Маючи намір оформити документи на спадщину, оскільки цього не зробила відповідач по справі як спадкоємець першої черги за покійною, позивач звернулась до приватного нотаріуса, проте у прийнятті заяви їй в усній формі було відмовлено в зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини (шість місяців). На підставі письмового звернення ОСОБА_1 приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Новицькою О.В. видано 19.02.2021 року Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру, якою підтверджено, що за померлою ОСОБА_3 спадкова справа не відкривалась. При цьому було роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено судом.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 16.03.2021 постановлено відкрити провадження у справі, розгляд справи постановлено проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 14.04.2021 на 09 год. 00 хв. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 14.04.2021 постановлено відкласти розгляд справи на 13.05.2021 на 09 год. 00 хв.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 13.05.2021 постановлено закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті в загальному порядку у відкритому судовому засіданні на 10 год. 40 хв. 31 травня 2021 року.

Позивач в судове засідання не з`явилася, про час і місце розгляду справи повідомлена належним чином, подала через канцелярію суду заяву про розгляд справи за її відсутності.

Відповідач подала до суду заяву про розгляд справи без її участі за наявними у справі доказами. До матеріалів справи додано письмове клопотання відповідачу, за змістом якого остання вказала, що позовні вимоги визнає в повному обсязі, будь-яких заперечень стосовно позовних вимог не має.

У зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи на яких ґрунтується позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд доходить наступних висновків.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабка позивача ОСОБА_3 , у віці 78 років, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого виконкомом Великолазівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області 31 березня 2014 року.

Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №63630066 від 19.02.2021, сформованої приватним нотаріусом Новицькою О.В., відомості щодо відкриття спадкової справи у Спадковому реєстрі відсутні.

З долученої до матеріалів справи копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 , виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Головного управління юстиції у Закарпатській області від 07.03.2014, встановлено, що позивач після державної реєстрації шлюбу змінила дівоче прізвище « ОСОБА_1 » на « ОСОБА_1 ».

Зі свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 21.01.1984 встановлено, що позивач ОСОБА_1 є донькою відповідача у даній справі ОСОБА_2 .

З копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_4 , виданого виконавчим комітетом Великолазівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області від 07.11.2014, встановлено, що позивач після державної реєстрації шлюбу змінила дівоче прізвище « ОСОБА_1 » на « ОСОБА_1 ».

Відповідно до наданої копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Головного управління юстиції у Закарпатській області від 07.11.2014, встановлено, що відповідач ОСОБА_2 є донькою померлої ОСОБА_3 .

Таким чином, судом встановлено, що позивач в силу положень 1265 ЦК України є спадкоємцем п`ятої черги, тобто відноситься до інших родичів спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно.

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1218 Цивільного кодексу України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини - дня смерті спадкодавця (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно з довідкою Баранинської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області від 09.02.2021 на момент смерті ОСОБА_3 , яка проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , разом з нею на день смерті в будинку ніхто не проживав та не був зареєстрований.

Позивачем належними та допустимими доказами не доведено, що станом на день смерті ОСОБА_3 , вона проживала разом із померлою.

Частинами 1, 2 статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Згідно з ч. 2 ст. 1272 ЦК України за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 13 грудня 2018 року у справі № 703/1560/17 (провадження № 61-7643св18).

Відповідно до положень частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Позивач за змістом позову зазначила, що була впевнена у наявності документального оформлення спадщини відповідачем, що також не заперечується і відповідачем, яка вказала про те, що свідомо не повідомила позивача про відсутність спадкової справи, а тому суд вважає причини пропуску строку для прийняття спадщини позивачем поважними, такі причини пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цієї дії. Відповідач у своїй заяві від 07.04.2021 позовні вимоги визнала у повному обсязі, будь яких заперечень не має, на вказане спадкове майно не претендує.

З урахуванням викладеного та у відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, з огляду на той факт, що необізнаність спадкоємця про відсутність спадкової справи судом визнана поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, визнання позову відповідачем, позовні вимоги слід задовольнити та визначити для позивача додатковий строк тривалістю в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті її бабки ОСОБА_3 .

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 141 ЦПК України з відповідача належить стягнути понесені позивачем та документально підтверджені судові витрати в розмірі 908 грн сплаченого судового збору.

Керуючись ст.ст. 10, 81, 83, 141, 223, 229, 263, 264, 265, 354, 355 ЦПК України, ст.ст. 1216, 1218, 1220, 1221, 1261, 1268, 1233, 1234, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву задовольнити.

Визначити для ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстрація місця проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_6 , додатковий строк тривалістю в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті її бабки ОСОБА_3 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Великі Лази, Ужгородського району, Закарпатської області, актовий запис про смерть №06.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати із сплати судового збору в сумі 908 (дев`ятсот вісім) гривень.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області. Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_6 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 );

Відповідач: ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_7 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 ).

Повний текст рішення складено 31.05.2021.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатська область І.В.Логойда