Справа № 610/90/21
№ 2/610/284/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.06.2021 року Балаклійський районний суд Харківської області в складі:

головуючого - судді Храмцова В.Б.,

за участю секретарів судового засідання Турченкової О.В., Петрової І.В.,

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Балаклія Харківської області за правилами загального позовного провадження цивільну справу № 610/90/21 (пр. № 2/610/284/2021) за позовом представника позивача Мосіна Андрія Володимировича , який діє в інтересах ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укргазвидобування», про відшкодування шкоди заподіяної майну джерелом підвищеної небезпеки, -

встановив:

Представник позивача Мосін А.В. який діє в інтересах ОСОБА_4 звернувся у суд з позовом до відповідача Акціонерного товариства «Укргазвидобування», в якому просить суд , стягнути з Акціонерного товариства «Укргазвидобування» на користь позивача ОСОБА_4 матеріальну шкоду завдану джерелом підвищеної небезпеки в розмірі 51162, 90 грн., моральну шкоду в розмірі 30 000,00 грн., а також судові витрати в розмірі 3408 грн., серед яких: 908,00 грн. судового збору та 2500,00 грн. на проведення оцінки.

В обґрунтування позову зазначає, що в період з 25.05.2020 по 30.05.2020р. поблизу земельної ділянки позивача яка знаходиться в межах населеного пункту с. Червона Гірка Балаклійського району Харківської області, працівниками філії «УГВ-сервіс» АТ «Укргазвидобування» виконувались роботи з використанням спеціальної техніки, під час яких неодноразово було допущено несанкціонований в`їзд на належну позивачу земельну ділянку. Внаслідок чого було пошкоджено дерева горіху (до ступеня припинення росту) в загальній кількості 41 дерева, серед яких: 20 дерев сорту «Галлі» та 21 дерева сорту «Каталонський», при цьому будь-яких договірних відносин між сторонами укладено не було. Відповідач відмовляється компенсувати завдані збитки позивачу за які йому було відомо, що й стало причиною для звернення до суду з відповідним позовом.

Представником відповідача було до суду подано відзив на позов, в якому зазначено, що так працівниками АТ «Укргазвидобування» дійсно було здійснено виїзд спеціальної техніки на земельну ділянку належну позивачу, натомість було пошкоджено не більше п`яти дерев горіху фундуку. В рамках кримінального провадження була призначена товарознавча експертиза, результати якої відповідачу не відомі. Не згоден зі звітом про незалежну оцінку ринкової вартості збитків складеної між позивачем та СОД ФОП ОСОБА_5 , сума збитків складає 51016грн. Не визнає моральну шкоду в розмірі 30000грн. за необгрунтованістю.

Представником позивача було подано відповідь на відзив, в якому зазначив, що відповідачем визнано факт пошкодження дерев горіху фундука. В той же час позивач критично ставиться до пояснень осіб наданих відповідачем: ОСОБА_6 та ОСОБА_7 оскільки останні зацікавлені у вирішенні справи, так як перебувають у трудових відносинах з відповідачем. Зазначає про помилковість твердження відповідача про пошкодження спеціальною технікою «не більше п`яти дерев фундуку», оскільки з складених матеріалів працівниками поліції вбачається пошкодження 41 дерева фундуку, серед яких: 20 дерев сорту «Галлі». 21 дерева сорту «Каталонський». Вважає звіт про незалежну оцінку ринкової вартості таким, що відповідає діючому законодавству про оцінку майна та повинно бути підтверджена саме таким способом доказування. Вважає, доведеним та обгрунтованим обставини заподіяної йому матеріальної та моральної шкоди в такому розмірі.

Представником відповідача було подано заперечення на відповідь на відзив, в якому зазначив, що звіт про оцінку майна складений суб`єктом оціночної діяльності, який має кваліфікаційне свідоцтво оцінювача та сертифікат суб`єкта оціночної діяльності, однак одразу зауважу на тому, що наявність свідоцтва та сертифіката суб`єкта оціночної діяльності не дає гарантії, що звіт про оцінку майна буде повним, обгрунтованим та законним.У розділах звіту використовується інформація без зазначення джерел походження використаної інформації, а також використана інформація (джерела отримання інформації) не відображена у додатку до звіту, що прямо суперечить вимозі п. 54 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» затвердженого постановою КМ України від 10.09.2003 року № 1440 (надалі за текстом - «Національний стандарт № 1»), - «зібрані оцінювачем вихідні дані та інша інформація повинні відображатися у звіті про оцінку майна з посиланням на джерело їх отримання та у додатках до нього із забезпеченням режиму конфіденційності згідно з умовами договору на проведення оцінки майна та з дотриманням вимог законодавства».Суб`єктом оціночної діяльності була взята та використана інформація із статті кандидата економічних наук із веб-сайту «Агробізнес сьогодні» та стаття «Технологічна карта вирощування фундука» із веб-сайту «Батьків Сад», які мають лише рекомендаційний та довідковий характер.Тобто, суб`єкт оціночної діяльності для складання звіту про оцінку майна використав та проаналізував тільки два неофіційних джерела інформації, що суперечить п. 52 Національного стандарту № 1, згідно якого «оцінювач самостійно здійснює пошук інформаційних джерел (за винятком документів, надання яких повинен забезпечити замовник оцінки згідно з договором), їх аналіз та виклад обгрунтованих висновків. При цьому оцінювач повинен проаналізувати всі інформаційні джерела, пов`язані з об`єктом оцінки, тенденції на ринку подібного майна, інформацію про угоди щодо подібного майна, які використовуються у разі застосування порівняльного підходу, та іншу істотну інформацію. У разі неповноти зазначеної інформації або відсутності її взагалі у звіті про оцінку майна зазначається негативний вплив цього факту на результати оцінки», та вимозі п. 53 Національного стандарту № 1 - «оцінювач повинен зібрати та проаналізувати всі істотні відомості про об`єкт оцінки, зокрема вихідні дані про його правовий статус, відомості про склад, технічні та інші характеристики, інформацію про стан ринку стосовно об`єкта оцінки та подібного майна, відомості про економічні характеристики об`єкта оцінки (прогнозовані та фактичні доходи і витрати від використання об`єкта оцінки, у тому числі від його найбільш ефективного використання та існуючого використання)».Не виконання вимог вищезазначених пунктів у свою чергу порушує вимоги п. 1 Національний стандарт № 1 згідно якого, вимоги стандарту № 1 є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав (далі - майно) суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна.У відповіді на відзив позивач не навів жодного доказу завдання моральної шкоди і підстав її заявленого розміру. Твердження позивача, що у зв`язку із протиправною поведінкою зі сторони працівників АТ «Укргазвидобування», він зазнав душевних страждань, приниження честі, гідності фізичної особи, а також її ділової репутації, жодним документом (медичною довідкою, висновком експерта, психологічною експертизою тощо) вищезазначені «страждання та приниження ділової репутації» не доводяться, що суперечить вимозі чинного законодавства та судовій практиці щодо обґрунтування та доведення своєї позиції належними доказамиЩо стосується тверджень позивача, що за цілий рік АТ «Укргазвидобування» не здійснило жодної спроби врегулювати даний спір у досудовому порядку не відповідає дійсності, оскільки із самого початку виникнення спору між сторонами, відповідачем було проведено декілька телефонних розмов та запропоновано врегулювати спір у досудовому порядку. А саме, під час першої телефонної розмови, було запропоновано відшкодувати шкоду у розмірі 5 000,00 грн., а згодом, у зв`язку із недомовленістю сторін, під час чергової телефонної розмови, яка відбулася наприкінці 2020 року, було запропоновано 10 000,00 грн., але Позивач відмовився від такої компенсації. Поточний ремонт свердловини № 420 Шебелинської ГКР, під час чого пошкоджено майно Позивача, проводився на землі, яка знаходиться у постійному користуванні однієї із філій АТ «Укргазвидобування», а саме філії газопромислове управління «Шебелинкагазвидобування», на підставі державного акту на право постійного користування землею (серія ХР-01-00-002847), який виданий на підставі рішення виконкому Червонодонецької селищної Ради народних депутатів від 18 грудня 1996 року № 322 для промислових потреб у розмірі 12.12 гектарів землі.Відповідно, працівниками АТ «Укргазвидобування» під час здійснення поточного ремонту свердловини, були пошкоджені дерева фундуку, які безпосередньо знаходилися у відведеній за актом площі землі на праві постійного користування. Вказане свідчить про протиправне користування позивачем чужою земельною ділянкою. На підтвердження вказаного надаються фотокартки знаходження дерев фундуку поряд із свердловиною.

Позивач та його представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали, надали пояснення, аналогічні, викладеним у позовній заяві, просив задовольнити позов.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши учасників справи, суд вважає за необхідне позовні вимоги задовольнити виходячи з наступного.

Матеріали справи свідчать, що 25.05.2020 по 30.05.2020р. поблизу земельної ділянки позивача яка знаходиться в межах населеного пункту с. Червона Гірка Балаклійського району Харківської області, працівниками філії «УГВ-сервіс» АТ «Укргазвидобування» виконувались роботи з використанням спеціальної техніки, під час яких неодноразово було допущено несанкціонований в`їзд на належну позивачу земельну ділянку. Внаслідок чого було пошкоджено дерева горіху (до ступеня припинення росту) в загальній кількості 41 дерева, серед яких: 20 дерев сорту «Галлі» та 21 дерева сорту «Каталонський», при цьому будь-яких договірних відносин між сторонами укладено не було. В результаті чого відповідач завдав джерелом підвищеної небезпеки позивачу шкоду в розмірі 51162грн. та моральну шкоду в розмірі 30000грн.

Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 18.05.2017р. на праві приватної власності позивачу належить земельна ділянка площею 2 га., що розташована в межах населеного пункту с. Червона Гірка Балаклійського району Харківської області кадастровий номер № :00:000:0048 , цільове призначення для ведення особистого селянського господарства (а.с. 15)

Відповідно до звіту від 30.05.2020р. про незалежну оцінку ринкової вартості збитків, спричинених зеленим насадженням (дерева фундуку сорту «галлі» та «каталонський» у кількості 41 саджанець), що належить ОСОБА_8 розташовані на належній йому земельній ділянці за адресою: Харківська область Балаклійський район с. Червона Гірка, вартість матеріального збитку складає 51 016 грн. (а.с. 24-57)

Позивачем направлялися вимоги відповідачу, щодо відшкодування завданої шкоди (а.с. 62,63)

Спір не врегульовано сторонами.

Відповідно до висновку експерта № 6/1629СЕ-20 від 15.07.2020 за результатами судової товарознавчої експертизи, проведеної по кримінальному провадженню №0000599 від 26.06.2020р.: ринкова вартість 20 (двадцяти) саджанців фундука «Галле», віком 2 роки, на момент вчинення кримінального правопорушення, а саме станом на 25.06.2020, при умовах зазначених в дослідницькій частині, становить 2040,00 грн.; ринкова вартість 21 (двадцяти одного) саджанця фундука «Каталонський», віком 2 роки, на момент вчинення кримінального правопорушення, а саме станом на 25.06.2020, при умовах зазначених в дослідницькій частині, становить 2982,00 грн. (а.с. матеріалів кримінального провадження 32-37).

Свідок ОСОБА_9 який є знайомим позивача ОСОБА_1 та здійснює догляд за горіхами, в судовому засіданні пояснив, що у травні 2020р. на земельну ділянку позивача заїхала спецтехніка АТ «Укргазвидобування» яка застрягла після дощу, а коли здійснювалися заходи щодо виїзду з багнюки, були пошкоджені дерева фундуку. На місце була викликана поліція для фіксування даного факту. Часина дерев загинули одразу, а інша згодом.

Свідок ОСОБА_7 - майстер з ремонту свердловин, в судовому засіданні підтвердив, що дійсно 25.05.2020р. був виїзд спецтехніки на ділянку позивача, натомість зазначив, що пошкоджено було близько п`яти дерев фундуку.

Свідок ОСОБА_6 головний фахівець, в судовому засіданні підтвердив пояснення свідка ОСОБА_7 , та зазначив , що було пошкоджено до чотирьох дерев. На місце приїхав свідок ОСОБА_9 , який претензій на той момент не мав.

Посилання представника відповідача на те, що суду необхідно критично ставитись до показань свідка ОСОБА_9 , оскільки останній перебуває у дружніх стосунках з позивачем не знаходить свого підтвердження, оскільки даний свідок був попереджений про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання.

Суд критично ставиться до показань свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_6 про пошкодження до п`яти дерев горіху, оскільки це спростовується протоколом огляду місця події від 08.07.2020р. загальна кількість пошкоджених дерев встановлена органом досудового слідства, 41 шт. (а.с. 18 матеріалів кримінального провадження № 00000599).

Суд також ставиться критично до висновку товарознавчої експертизи № 6/1629СЕ-20 від 15.07.2020р., оскільки вона була проведена після прийняття рішення слідчим про закриття кримінального провадження 09.07.2020 року. (а.с. 32-37,39 матеріалів кримінального провадження № 00000599).

За вимогами ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Ст. 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Ч. 2 ст. 1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим обєктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою (п. 1 ч.1 ст. 1188 ЦК України).

Згідно з вимогами ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

За загальним правилом відповідальність за шкоду несе боржник - особа, яка завдала шкоди. Якщо шкода завдана джерелом підвищеної небезпеки (зокрема, діяльністю щодо використання, зберігання та утримання транспортного засобу), така шкода відшкодовується володільцем джерела підвищеної небезпеки - особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом (ч. 2ст. 1187 ЦК України).

Постановою Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» за №6 від 27.03.1992 року із змінами та доповненнями роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Під володільцем джерела підвищеної небезпеки розуміється юридична особа або громадянин, що здійснюють експлуатацію джерела підвищеної небезпеки в силу права власності, повного господарського відання, оперативного управління або з інших підстав (договору оренди, довіреності тощо).

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пункті 6 своєї Постанови № 4 від 01 березня 2013 року «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки», якщо особа під час керування транспортним засобом має посвідчення водія на право керування транспортним засобом відповідної категорії і реєстраційний документ на транспортний засіб, переданий їй власником або іншою особою, яка на законній підставі використовує такий транспортний засіб, то саме ця особа буде нести відповідальність за завдання шкоди (пункт 2.2 ПДР).

Таким чином, вина відповідача у завданні шкоди позивачу доведена належним чином, доказів які б спростували вказані у позові обставини та досліджені у судовому засіданні, не встановлено.

Відповідач Акціонерне товариство «Укргазвидобування» з моменту події не здійснив жодних заходів щодо позасудового добровільного відшкодування заподіяного збитку та в судовому засіданні не визнав позов.

Враховуючи обставини справи, суд вважає за необхідне визнати позов обґрунтованим та стягнути з Акціонерного товариства «Укргазвидобування» на користь ОСОБА_1 , матеріальну шкоду завдану джерелом підвищеної небезпеки в розмірі 51162,90 грн.

Стосовно ж відшкодування моральної шкоди, то відповідно до ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявністю її вини.

Розмір моральної шкоди визначається з урахуванням суті позовних вимог, характеру дій особи, яка спричинила шкоду, фізичних та моральних страждань потерпілого, а також інших негативних наслідків.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995р. „Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб, розмір моральних страждань визначається з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача чи інших обставин.

Визначаючи розмір моральної шкоди по даній справі суд враховує, що в результаті неправомірних дій та порушення відповідача під час виконання робіт з використанням спеціальної техніки позивачу було завдано моральних та душевних страждань, він отримав стрес, змінився його нормальний життєвий уклад, обіцянки щодо відшкодування завданих збитків, а тому вживав додаткових зусиль для організації свого повсякденного життя.

Враховуючи викладене та обставини скоєного, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд вважає, що позовні вимоги про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають задоволенню у розмірі 30000,00 грн.

Позивач сплатив за вищевказаний виконаний Звіт про незалежну оцінку 2500 грн. (а.с. 24-57), про що свідчить квитанція про сплату № 372231 від 20.09.2020 року (а.с. 61).

Таким чином з відповідача на користь позивача підлягає стягненню завдана джерелом підвищеної небезпеки матеріальна шкода у розмірі 51162,90 грн., моральна шкода у розмірі 30000,00 грн., витрати на проведення оцінки в розмірі 2500 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

При цьому, відповідно до ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 11, 15, 16, 22, 23, 386, 1166, 1167, 1187, 1188, 1192, 1194 ЦК України, ст. ст. 13, 133, 141, 263, 265, 268, 272, 280 - 284, 354, 355 ЦПК України, суд, -

вирішив:

Позовні вимоги представника позивача Мосіна Андрія Володимировича , який діє в інтересах ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укргазвидобування», про відшкодування шкоди заподіяної майну джерелом підвищеної небезпеки задовольнити.

Стягнути з Акціонерного товариства «Укргазвидобування» на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду завдану джерелом підвищеної небезпеки в розмірі 51162,90 грн. (п`ятдесят одна тисяча сто шістдесят дві грн. 90 коп.).

Стягнути з Акціонерного товариства «Укргазвидобування» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду завдану знищенням майна, в розмірі 30000,00 грн. (тридцять тисяч грн. 00 коп.).

Стягнути з Акціонерного товариства «Укргазвидобування» на користь ОСОБА_1 витрати на проведення оцінки в розмірі 2500 (дві тисячі п`ятсот грн. 00 коп.).

Стягнути з Акціонерного товариства «Укргазвидобування» на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 908,00 грн (дев`ятсот вісім грн.00 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Балаклійський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Представник позивача ОСОБА_2 , адреса для листування: 61013, м. Харків, а/с 11862;

Позивач: ОСОБА_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 .

Відповідач: Акціонерне товариство «Укргазвидобування», місцезнаходження: 04053, м. Київ, вул. Кудрявська, 26/28, .

Суддя