Провадження № 2/369/720/21
РІШЕННЯ

Іменем України

24.05.2021 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Дубас Т.В

при секретарі Мазурик Д.С

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_3 , про стягнення вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією,-

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2019 року позивач звернувся до суду в порядку цивільного судочинств. Свої вимоги мотивував тим, що 01.06.2010 р. між ЗАТ «А.Е.С. Київобленерго», правонаступником якого є приватне акціонерне товариство "Київобленерго", у подальшому назва змінена на приватне акціонерне товариство «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (позивач) та ОСОБА_3 (відповідач) було укладено договір №10885899 про користування електричною енергією (Договір).

17 лютого 2018 року представниками позивача у відповідача було проведено перевірку засобу обліку електричної енергії та був складено та підписано Акт №K039322 про порушення, з якого вбачається, що перевіркою встановлено, що споживачем, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 при користуванні електричною енергією порушений пункти 6.40 ПКЕЕ, а саме - «Самовільне підключення електроустановок хостелу поза приладом обліку. Електроенергія, що споживається не враховується та не оплачується».

Відповідач підписати Акт про порушення відмовилася. 27.02.2018 року позивачем на адресу відповідача через поштове відділення зв`язку було направлено лист № 07/314/253 від 23.02.2018 року, яким споживача повідомлено про засідання комісії 07.03.2018 року о 13-00 год. за адресою: АДРЕСА_2 .

Рішенням комісії по розгляду акту K039322 від 17.02.2018р. про порушення Правил користування електроенергією у споживача, оформленим протоколом №249 від 07.03.2018р. Вирішено, що даний акт підлягає розрахунку згідно п. 2.6 Методики визначення обсягу вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 р№562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 р. за № 782/12656 (далі - Методика) по перерізу провода алюміній 4х16 мм2 за період у 182 дні з 19.08.2017 року по 17.02.2018 року по тарифах, що діяли протягом періоду порушення.

Відповідно до розрахунку за актом № К039322 від 17.02.2018р. вартість недорахованої електроенергії становить 136219,46 грн. Тому просили суд стягнути з відповідача 136219,46 грн. та судовий збір.

Ухвалою Києво-Святошиського районного суду Київської області від 24 грудня 2019 року відкрито провадження по справі розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою Києво-Святошиського районного суду Київської області від 24.05.2021 заяву представника Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» було задоволено та позивача - ПрАТ «Київобленерго», було виключено з числа осіб, що беруть участь у справі №369/9013/20, замінивши його правонаступником - ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (, адреса: 04080, м. Київ, вул. Стеценка, 1-А).

У судове засідання 26.02.2021 учасники справи в судове засідання не з`явилися.

В попередніх судових засідання представник позивача - адвокат Бабич М.М. позовні вимоги підтримував та просив їх задовольнити.

Представник відповідача - адвокат Верчик І.Є. в попередніх судових засіданнях проти позову заперечував, вважав їх необґрунтованими, подав до суду відзив.

Заперечуючи відносно пред`явленого позову відповідач зазначав, що не здійснював жодних порушень правил користування електричною енергією, у тому числі щодо самовільних приєднань, оскільки виконував всі взяті на себе зобов`язання за договором №10885899.

Відповідач звертав увагу суду, що прилад обліку, який обліковує спожиту електричну енергію встановлено в РУ 0,4 кВ, ТП №141, тобто поза межами приміщення, або території, що належить Відповідачу, а тому відповідач не вправі відповідати за збереження, або вчиняти дій по збереженню майна, що йому не належить та не перебувають на його території або у його володінні.

Відповідач вказував на те, що ОСОБА_3 особисто не була присутня під час при всіх дій, які здійснювали працівники ПрАТ «Київобленерго» при складенні акту про порушення, так як перебувала поза межами Київської області. Оскільки саме 17.02.2018 між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 було укладено договір купівлі продажу даного об`єкту, що на переконання відповідача підтверджує відсутність її на місці складення акту про порушення. Даний правочин було здійснено 17.02.2018 у м. Миколаїв, Миколаївської області, що на переконання відповідача підтверджує її відсутність на місці складення акту про порушення (а.с. 45).

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, через неявку сторін фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Однак суд не погоджується з такими доводами Відповідача з наступних підстав: Судом встановлено, що на момент виникнення спірних правовідносин, вони врегульовувалися Цивільним кодексом України, Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами користування електричною енергією для населення затверджених постановою КМУ від 26 липня 1999 р. № 1357, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562(далі-Методика), в окремій частині Правилами користування електричною енергіє, що затверджені Постановою НКРЕ 31.07.96 № 28(та діяли на момент виникнення спірних правовідносин).

У відповідності до п. 1 ПКЕЕН, ці правила регулюють відносини між побутовими споживачами та енергопостачальниками.

Правила обов`язкові для виконання всіма побутовими споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.

В той же час відповідно до п. 1.1 ПКЕЕ дія правил поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення).

Норми розділів "Загальні положення", "Межі балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін" та "Особливості постачання електричної енергії для населених пунктів" поширюються на всіх споживачів без винятку.

Як вбачається з матеріалів справи постачання електроенергії за адресою відповідача у АДРЕСА_3 здійснювалося у відповідності до договору №10885899 від 01.06.2010 року про користування електричною енергією, укладеного між ОСОБА_3 та ЗАТ «А.Е.С Київобленерго» в подальшому назва змінена на ПрАТ «Київобленерго».

Відповідно до положень п. 3 ПКЕЕН поживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між побутовим споживачем і електропостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією (додаток 1) і укладається на трироки.

Договір про користування електричною енергією (далі - договір) вважається продовженим на кожен наступний рік, якщо за місяць до закінчення зазначеного строку жодна із сторін не заявила про розірвання договору або про внесення до нього змін.

Відповідно до пункту 21 Договору взаємовідносини сторін, що не врегульовані цим договором, регламентуються ПКЕЕН та законодавством України.

17.02.2018 р працівниками ПрАТ «Київобленерго» виявлено порушення ПКЕЕН за адресою АДРЕСА_3 в результаті чого було складено акт про порушення №К 039322.

Згідно інформації викладеної в акті про порушення на об`єкті відповідача вбачається, порушення, а саме: п. 6.40 ПКЕЕ, а саме «самовільне підключення електроустановок хостелу поза приладом обліку електроенергія що споживається не враховується та не оплачується».

На місці було складено Акт про порушення №К 039322 від 17.02.2018, який було підписано працівниками ПрАТ «Київобленерго», однак не підписано Відповідачем. В той же час в акті про порушення відсутня інформація про не бажання, або про відмову позивача підписувати даний акт про порушення.

Порядок складання акту про порушення правил передбачений п. 53 ПКЕЕН, у відповідності до якого, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Таким чином, ПКЕЕН передбачено обов`язковість участі споживача, або уповноваженого представника при складанні акту про порушення правил, і тільки у разі відмови від підпису в складеному акті, останній вважається дійсним коли його підписало три представники енергопостачальної організації.

Відповідно до п.4.8 Методики згода або незгода споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб або розрахункових приладів обліку фіксується в акті про порушення.

З наявного в матеріалах акту про порушення №К 039322. від 17.02.2018р, (а.с. 10-11) вбачається, що Відповідач відмовилася від підпису в акті про порушення, а тому його було підписано трьома представниками ПрАТ «Київобленерго».

Приймаючи дане рішення, суд звернув увагу на ту обставину, що в акті про порушення зазначено, що відповідач вчинила порушення п. 6.40 ПКЕЕ, та самовільно підключила електроустановки хостелу поза приладом обліку.

Відповідно до п.2 ПКЕЕН під електроустановкою слід розуміти, комплекс взаємопов`язаного устаткування і споруд, призначених для виробництва або перетворення, передачі, розподілу та споживання електричної енергії;

Крім того п. 4.1 Методики визначено, що споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відео зйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті порушення.

Як випливає з акту про порушення, до нього додаються: фото та речовий доказ, що вказує на те, що позивачем як енергопостальником було використано право на проведення фото або відео зйомки фіксації виявленого порушення, передбаченого п. 4.1 методики, однак матеріали справи не містять зазначених у акті про порушення додатків як доказів.

В той же час, в акті про порушення вказано, що самовільно підключеними електроустановками були електроустановки хостелу, однак матеріали справи не містять жодного доказу, не тільки наявності самого хостелу, електроустановки якого були приєднані поза обліком, а й належності зазначеного в акті про порушення хостелу саме відповідачу.

Дані обставини спростовуються договором про користування електричною енергією № 10885899 та договором купівлі-продажу від 17.02.2018 (а.с. 45). Умовами договору про користування електричною енергією визначено, що об`єктом споживача в АДРЕСА_4 ) є нежиле приміщення.

Таким чином матеріалами справи зокрема актом про порушення не доводять належність відповідачу приміщення чи будівлі хостелу.

Разом з тим, як випливає із змісту акту про порушення (таблиця 1)самовільне підключення відбувалося поза приладом обліку НІК 2301АП3, заводський номер 0468412, покази 015094, дата повірки 2012.

Однак суд не погоджується з такими доводами позивача, оскільки досліджуючи представлені в обґрунтування заявлених вимог позивачем докази, у вигляді Договору про користування електричною енергією №10885899, та Додаткової угоди до договору про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб встановлених на ньому 1164 (а.с.9), суд звернув увагу на ту обставину, що електропостачальник здав, а споживач в особі ОСОБА_3 , прийняв на відповідальне збереження «трифазний електричний лічильник №0360593 тип НІК 2301 пломба держповірки «свинець 2010» який встановлено зовні ТП-141.

Відповідно до таблиці 1.3 пломби розрахункового обліку електроенергії встановлено: Місце пломбування- «Шафа обліку 0,4 кВ ВА-16А; Посада П.І.Б працівника, який встановив пломбу,- інженер ОСОБА_5 ; №пломби, чи клейма,-4361142; тип пломби, колір,- червона.

Однак як випливає з інформації, що зазначена у таблиці 1 акту про порушення №К039322 «Відомості про прилади обліку електричної енергії споживача на дату складання акта» встановлено НІК 2301АП3, заводський номер 0468412, покази 015094, дата повірки 2012, не збігаються з тими даним, що внесені до договору про користування електричної енергії та Додаткової угоди про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб встановлених на ньому 1164, отже позивачем відповідачу не передавався вказаний у акті про порушення електролічильник.

За таких обставин інформація, що викладена Позивачем у акті про порушення не підтверджена належними та допустимими доказами, та по своїй суті суперечить іншим доказам на які у своєму позові посилається позивач. Зокрема умовам Договору та Додаткової угоди до договору про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб встановлених на ньому 1164, оскільки Позивачем по суті не підтверджено обставин, як факту передачі відповідачу на відповідальне збереження приладу обліку НІК 2301АП3, заводський номер 0468412, покази 015094, дата повірки 2012, та пломб встановлених на ньому «кл.кр. с 19805584», так і того факту, що електролічильник вказаний в акті про порушення поза яким на переконання позивача відбувалося самовільне приєднання належав Відповідачу, а Відповідач поза цим лічильником споживав електричну енергію.

У цьому разі сам акт про порушення, суд визнає як неналежний доказ, яким не доведено, факту вчинення Позивачем порушення правил користування електричною енергією.

Місце встановлення приладу обліку, поза яким згідно акту про порушення відбувалося самовільне приєднання та споживання електричної енергії в РУ 0,4 кВ ТП-141 сторонами не оспорювалося.

У подальшому акт про порушення правил №К039322 від 17.02.2018р, був розглянутий на засіданні комісії по розгляду актів про порушення правил у споживача, що відбулася 18.07.2018 року та був оформлений протоколом №249 від 07.03.2018(а.с.14).

П.53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії.

Згідно вказаного п. 53 Правил, такий Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Однак крім цього згаданим пунктом правил, що обов`язкові до виконання в тому числі і енергопостачальником, передбачено, що споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів; енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату та, крім цього, те, що акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії.

Вказаними нормами фактично передбачено право особи щодо якої розглядається акт про порушення Правил користування електричною енергією для населення бути присутньою при його розгляді, тобто в достатній мірі бути проінформованою про: хід розгляду такого акту; обставини, що були враховані при його розгляді та вплинули на результати розгляду; безпосередньо результати розгляду; свої права та обов`язки щодо виконання результатів розгляду; можливість впливати своїми доводами на результати розгляду чи оспорити такі, тощо.

Необхідність дотримання такого права особи, щодо якої складено акт є необхідним (п.53 акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії).

Тобто присутність споживача при розгляді акту є фактично єдиним позасудовим способом захисту його прав у даних правовідносинах.

Зважаючи на вказане дотримання обов`язку енергопостачальником щодо належного повідомлення споживача про розгляд акту про порушення Правил користування електричною енергією для населення, є обов`язковим, про що вказано вище та недотримання такого слід вважати порушує права споживача та призводить до недійсності результатів розгляду акту.

З матеріалів справи вбачається, що про дату засідання комісії з розгляду складеного акту, Відповідач повідомлена не була, лист про виклик на засідання комісії 07.03.2018 року, було направлено 27.02.2018 за адресою, що не передбачена договором про користування, отже про засідання комісії Відповідач по справі не була належним чином повідомлена, що також виключає можливість правомірного повного та об`єктивного розгляду акту про порушення.

Поштове повідомлення про засідання комісії по розгляду Акту про порушення №К039322 Відповідачем було направлено за адресою АДРЕСА_1 , у той час, коли місцем проживання (місцезнаходження) відповідача являється с. Колонщина Макарівського району Київської області, що визначено договором про користування електричною енергією №10885899, а тому суд погоджується із доводами відповідача про неналежність повідомлення останнього про час, дату та місце засідання комісії.

Як випливає із опису вкладення до цінного листа та фіскального чеку (а.с. 13) повідомлення про те що 07.03.2018 року відбудеться засідання комісії по розгляду Акту про порушення №К039322 Позивачу було направлено 27.02.2018. Тобто у строк 8 календарних днів, що значно менше ніж визначено п. 53 ПКЕЕН. Крім того матеріали справи не містять доказів, які б підтверджували, що Відповідач отримувала запрошення на засідання комісії у термін до її проведення, а від так хоч і формально але була б повідомлена про засідання комісії.

07.03.2018 року засіданням комісії ПрАТ «Київоленерго» по розгляду акту про порушення №К039322 від 17.02.2018 року, у складі: голови комісії ОСОБА_6 ; та членів комісії:; ОСОБА_7 ; ОСОБА_8 , що було оформлено протоколом комісії №249, прийнято рішення, що акт про порушення підлягає розрахунку згідно п. 2.6 Методики.

Величина розрахункового добового споживання визначалася по перерізу провода алюміній 4Х16мм2 за період 182 дні з 19.08.2017 року по 17.02.2018 року.

Згідно рішення комісії та проведеного на її засіданні розрахунку сумма за необліковану електричну енергію склала 136 219,46, грн.

Дослідивши матеріали справи, суд не погоджується із розрахунком, що був проведений комісією рішення якої оформлено протоколом №249 від 07.03.2018. Оскільки комісією при здійсненні даного розрахунку не взято до уваги той факт, що в схемі електропостачання споживача, що зазначена в акті про порушення №К039322, наявні автоматичні вимикачі, пропускною здатністю у 40А, та 32А (Ампер).

Таким чином сила струму (І), що застосована до обрахунку згідно формули 2.7, п. 2.6 Методики не могла перевищувати показник у 32 (А), тоді як у проведеному розрахунку дана величина становила 55(А) .

Тому суд пригодить до висновку, про відмову у задоволенні даного позову.

За положенням ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

У статті 16 ЦК України визначений загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів, а також зазначено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Проте, варто враховувати, що законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень ст. ст. 55, 124 Конституції України та ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.

Відповідно до ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії » передбачена відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії.

Пунктами 6 та 7 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 2006 року № 122, встановлено, що у разі відмови споживача відшкодувати збитки підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків здійснюється у судовому порядку. Рішення енергопостачальника щодо визначення розміру та порядку відшкодування збитків, завданих йому внаслідок викрадення електричної енергії, може бути оскаржено в установленому законом порядку.

За ст. 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ст.12 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що відповідно до ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 15, 16, 611, 629 ЦКУ, , ст.77 ЗУ «Про ринок електричної енергії», Правилами користування електричною енергією для населення затверджених постановою КМУ від 26 липня 1999 р. № 1357, Правилами користування електричною енергіє, що затверджені Постановою НКРЕ 31.07.96 № 28, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562, ст.ст. 4, 76, 77, 79, 80, 81, 110, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, суд-,

УХВАЛИВ:

У позові Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_3 , про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порущення правил користування електричною енергією визнання -відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи(вирішення питання) без повідомлення(виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скаргу на рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Дубас Т.В