У Х В А Л А

20 травня 2021 року місто Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області

в складі головуючого судді - Галінської В.В.

секретар судового засідання - Калетинець Т.В.

учасники справи:

позивач - Об"єднання співвласників багатоквартирного будинку "Княже",

відповідач - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовом Об"єднання співвласників багатоквартирного будинку "Княже" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до Рівненського міського суду Рівненської області із заявою, в якій просить переглянути заочне рішення Рівненського міського суду від 17 вересня 2020 року, яке ухвалене по справі справі 569/16512/19; скасувати заочне рішення Рівненського міського суду від 17 вересня 2020 року, яке ухвалене по справі справі 569/16512/19.

Заява обгрунтована тим, що 17 вересня 2020 року Рівненським міським судом було ухвалено заочне рішення по справі, яким позовні вимоги Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Княже" було задоволено Вказане рішення не було отримано, а дізналася вона про нього від державного виконавця 17 грудня 2020 року, отже, строк на подання заяви про перегляд заочного рішення визначений ст. 228 ЦПК України не пропущений.

Вказує, що обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та не повідомлення їх суду полягають в тому, що вона не була повідомлена про судове засідання, що проводилося, у спосіб, що передбачений главою 7 ЦПК України - "Судові виклики та повідомлення", а саме їй не направлялися і нею не отримувалися судові повістки про виклик та вона іншим чином, передбаченим вказаною главою ЦПК України, не повідомлялася про дату судового засідання. Якщо ж розглядати таке повідомлення по телефону в нормативно-правовому розмірі, то потрібно зазначити, що воно не відповідає главі 7 ЦПК України, яка визначає, яким чином мають здійснюватися виклики на судове засідання і в яких випадках сторони являються належним чином повідомленими. Невідповідність виклику по телефону вказаній вище главі ЦПК України полягає в тому, що такий виклик не був зафіксований та його підтвердження не знаходяться в матеріалах справи як цього вимагає ч. 6 ст 74 ЦПК України. Отже, виклик на судове засідання по телефону не відповідає законодавству України, а тому не було у суду підстав для ухвалення заочного рішення, оскільки відсутність належності повідомлення відповідача є перешкодою відповідно до ст. 224 ЦПК України для ухвалення заочного рішення.

Крім цього, нею неодноразово надсилались листи на електронну адресу суду з заявами про відкладення судового засідання у зв"язку із заходами карантинних обмежень.

В судовому засіданні представник позивача ОСББ "Княже" - адвокат Семенюк М.О. просила залишити заяву без розгляду.

Заявник та її представник в судовому засіданні вимоги заяви підтримали, просили задоволити заяву.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов"язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов"язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно п.2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного провадження.

Відповідно до ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з"явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто, для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно трьох наведених умов.

Крім того, законодавцем визначено, що для скасування заочного рішення необхідно встановити не лише поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, що його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності двох умов можна вважати, що наявні підстави для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду у загальному порядку.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач та її представник були обізнані щодо суті спору. В матеріалах справи наявні клопотання відповідача та її представника про відкладення розгляду справи, а також клопотання представника відповідача про витребування доказів, а отже, відповідач як сторона, що зацікавлена в результатах розгляду справи з розумним інтервалом часу повинна сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов"язки.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Окрім цього, у відповідності до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що права особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов"язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов"язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов"язки.

Згідно ч.3, ч.4 ст. 284 ЦПК учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Згідно ст.127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли ЦПК України встановлено неможливість такого поновлення. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документ тощо), щодо якої пропущено строк. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Отже, з матеріалів справи вбачається, що відповідачу було відомо про наявність в провадженні Рівненського міського суду Рівненської області позовної заяви про стягнення з неї заборгованості, відповідач не позбавлена була права безпосередньо звернутися до суду, з метою з"ясування інформації щодо розгляду та руху даної позовної заяви.

Слід також зазначити, що вперше заяву про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 було подано 18 грудня 2020 року, яка ухвалою суду від 03 березня 2021 року була повернута заявнику у зв"язку із невиконанням ухвали суду про залишення заяви без руху.

Повторно ОСОБА_1 звернулася до суду 26 квітня 2021 року із заявою аналогічного змісту про перегляд заочного рішення від 17 вересня 2020 року, проте клопотання про поновлення строку подачі заяви про перегляд заочного рішення не заявлено.

У зв"язку з вищенаведеним, суд вважає, що заявник та його представник не навели достатніх та належних доводів про поважність причин пропуску строку для звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення. Суд, також не вбачає посилань відповідача на будь-які докази, які мають істотне значення для справи та не були досліджені судом.

Згідно з ст.126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи викладене, суд вважає необхідним залишити заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення без розгляду.

Керуючись ст.ст. 126,127,281,284,287 ЦПК України , суд -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовом Об"єднання співвласників багатоквартирного будинку "Княже" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Рівненського апеляційного суду або через Рівненський міський суд Рівненської області протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя -