Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 липня 2021 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Ларіонової Н.М.,

при секретарі судового засідання Волошиній А.М.,

за участю: позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача - адвоката Мєстєчкіна О.В.,

представника відповідача-1 - Ільчик М.О.,

третьої особи ОСОБА_2 ,

представника третьої особи - адвоката Левицького В.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду м.Києва в порядку загального позовного провадження цивільну справу ОСОБА_1 до Київської міської ради, Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа: ОСОБА_2 про скасування рішення органу місцевого самоврядування та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

В грудні 2018 року позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якому просив визнати незаконним та скасувати рішення постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, викладене у Витягу з протоколу засідання комісії №14 від 04.07.2017 року, про відхилення проекту рішення (ПР-11985 від 07.11.2016 року

(кадастрова справа А-22227) "Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 " та зобов`язати Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) подати зазначений проект рішення на розгляд Київської міської ради.

Позов мотивований тим, що рішенням виконкому Київської міської ради депутатів трудящих від 13.03.1956 року №410 про забудову кварталу 1196 Подільського району м. Києва вирішено зареєструвати за землекористувачами забудованих кварталів землі загальною площею 90349 кв. м. за адресою: АДРЕСА_2 ) зареєстровано 1820 кв.м. землі., вилучено 1357 кв.м. У 1995 році землевпорядною організацією "Витич-ГЕО" був складений Технічний звіт встановлення зовнішніх меж землекористування, на підставі якого за батьком позивача ОСОБА_3 була зареєстрована в електронній базі КП "Кадастр" земельна ділянка площею 2984.68 кв.м. по АДРЕСА_3 . 02 серпня 2011 року позивач звернувся до Київської міської ради з заявою про передачу йому у власність земельної ділянки 0,09 га по АДРЕСА_3 , яка є частиною зареєстрованої за його батьком в базі КП "Кадастр" земельної ділянки площею 2984,68 кв.м., та яка знаходилася у фактичному користуванні їх сім`ї ще з 19-го століття. 07 липня 2011 року його батько ОСОБА_3 надав письмову згоду на передачу позивачу у власність цієї земельної ділянки. Спочатку через політичну кризу та незадовільну роботу сесії міської ради питання про надання позивачу дозволу на складання проекту відведення земельної ділянки у власність неодноразово знімалося з розгляду, а потім на частину його ділянки площею 0,04га раптом став претендувати сусід ОСОБА_2 . Так, 17 червня 2014 року ОСОБА_2 , якому вже належала на праві власності земельна ділянка площею 0,10 га по АДРЕСА_3 , звернувся до Київської міської ради з заявою про приватизацію додатково 4-х соток. Департамент земельних ресурсів КМДА своїм листом від 17.07.2014 року відмовив ОСОБА_2 у передачі його заяви на розгляд Київської міської ради на тій підставі, що ця ділянка площею 0,04га є частиною ділянки площею 2984,68кв.м., яка в базі КП "Кадастр" зареєстрована за ОСОБА_3 . У листопаді 2014 року ОСОБА_2 звернувся в Подільський районний суд м. Києва з позовом до позивача та його батька ОСОБА_3 , в якому просив зокрема визнати недійсними акти установлення та узгодження меж і зобов`язати їх не чинити йому перешкод у приватизації земельної ділянки площею 0,04 га по АДРЕСА_3 . Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 31 липня 2015 року у цивільній справі №758/14189/14-ц, що набрало законної сили, ОСОБА_2 відмовлено у задоволенні позову. Після набрання законної сили вищевказаним рішенням Подільського районного суду м.Києва позивач подав до Київської міської ради заяву про продовження ним приватизації земельної ділянки по АДРЕСА_3 . Відповідно до Тимчасового порядку передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві, затвердженого рішенням Київської міської ради від 04.03.2015 року №195/1060, Департамент земельних ресурсів на підставі його повідомлення від 12.01.2016 р. № МЗ-0299 щодо розроблення документації із землеустрою без одержання дозволу Київської міської ради на її розроблення видав завдання на проектування від16.01.2016 р. На підставі вказаного завдання на проектування Фізичною особою підприємцем ОСОБА_4 був розроблений Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність, який був погоджений у порядку, встановленому законодавством. 08 липня 2016 року земельна ділянка площею 0,0910га по АДРЕСА_1 була зареєстрована в базі Державного земельного кадастру під кадастровим № :85:227:0157, що підтверджується Витягом з ДЗК про земельну ділянку від 08.07.2016р. Відомості про проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність були внесені також до міського земельного кадастру, який ведеться Департаментом земельних ресурсів. Департаментом земельних ресурсів КМДА був підготовлений Проект рішення ПР-11985 від 07.11.2016 року (кадастрова справа А-22227) "Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 ", який відповідно до п.8 ст.16 "Тимчасового порядку передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві" від 04.03.2015р. №195/1060 та п.п.4.8-4.10 "Порядку набуття прав на землю із земель комунальної власності у місті Києві" від 20.04.2017р. № 241/2463 мав бути доданий Департаментом земельних ресурсів на розгляд Київської міської ради. Проте, як виявилося пізніше, проект рішення Київської міської ради про передачу йому у власність земельної ділянки був чомусь поданий на попередній розгляд постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури і землекористування, хоча відповідно до "Тимчасового порядку передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві" ця комісія правомочна розглядати лише питання щодо надання дозволу на розроблення проекту землеустрою. Так, на початку серпня 2017 року позивач отримав по пошті лист з Департаменту земельних ресурсів КМДА від 02.08.2017 року, до якого було додано Витяг з протоколу №14 засідання постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 04.07.2017 року про відхилення комісією проекту рішення "Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 через те, що існує земельний спір. Як зазначається у витязі з протоколу №14 від 04.07.2017 року, підставою для відхилення проекту стало те, що сусід ОСОБА_2 24.03.2017 року подав до Київської міської ради заяву вх.№08/Т-3271 про наявність спору щодо земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 . У зв`язку з цим робоча група рекомендувала постійній комісії КМР з питань містобудування, архітектури та землекористування відхилити проект рішення та повернути матеріали кадастрової справи №22227 та справи клопотання К-27229 до Департаменту земельних ресурсів КМДА до вирішення земельних спорів. Таким чином, рішенням суб`єкта владних повноважень йорму відмовлено в реалізації мого права на приватизацію земельної ділянки, яка впродовж багатьох років знаходилася у користуванні його батька, лише на підставі заяви сусіда, який начебто також претендує на цю ділянку. Вважаю, що відхилення постійною комісією Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування підготовленого Департаментом земельних ресурсів КМДА проекту рішення про передачу мені у власність земельної ділянки по АДРЕСА_1 є необґрунтованим та таким, що суперечить вимогам закону. Крім того, таке рішення прийнято всупереч встановленої процедури розгляду Київською міською радою питань про передачу громадянам у власність земельних ділянок.

Провадження у справі відкрито ухвалою суду від 28.12.2018 року (суддею Войтенко Т.В.).

У квітні 2019 року представник третьої особи - адвокат Левицький В.А., який представляє інтереси ОСОБА_2 , подав письмові пояснення на позовну заяву, в яких зазначив, що 11 березня 1949 року виконкомом Подільської районної ради депутатів трудящих Києва прийнято рішення № 106 про надання ОСОБА_5 (рідному діду ОСОБА_2 ) у користування для забудови земельної ділянки площею 0,06 га по АДРЕСА_4 . 13 березня J956 року Київська міська Рада народних депутатів рішенням № 410 затвердила план садибної ділянки, належної ОСОБА_5 , зі зміною адреси з АДРЕСА_5 . Цим же рішенням Київської міської ради № 410 від 13.03.1956 року земельну ділянку площею 0,1820 га. за адресою АДРЕСА_3 надано ОСОБА_6 (матері Позивача) та ОСОБА_7 (на двох, по 0,06 га кожній). 25 лютого 1958 року рішенням Київської міської ради народних депутатів № 326 було затверджено план садибної ділянки по АДРЕСА_3 та підтверджено право користування цією земельною ділянкою.У 1995 році на виконання рішення виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів «Про проведення в м. Києві інвентаризації земель і ведення державного земельного кадастру» № 163 від 17.02.1992 року та постанови ВР УРСР від 18.12.1990 року № 563-ХІІ «Про земельну реформу» колективне мале підприємництво «Витич-ГЕО» виконало інвентаризацію землі по АДРЕСА_3. 28 січня 1999 року Київською міською радою було прийнято рішення № 116-1/217 та № 116-2/217 «Про передачу громадянам у приватну власність земельних ділянок для обслуговування житлових будинків та господарських будівель», відповідно з якими було визначено право власності ОСОБА_5 на земельну ділянку площею 0,1 га по АДРЕСА_3 та ОСОБА_6 - на земельну ділянку площею 0,1 га по АДРЕСА_3 . 17 травня 2000 року ОСОБА_5 оформив право власності на земельну ділянку загальною площею 0,0956 га. по АДРЕСА_3 .12 листопада 2004 року ОСОБА_2 , став власником земельної ділянки площею 0,0956 га. по АДРЕСА_3 , право власності на яку підтверджується державним актом на право приватної власності на землю серії КВ № 9123736. Підставою набуття права власності на земельну ділянку є свідоцтво на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . ОСОБА_1 отримав у дарунок земельну ділянку по АДРЕСА_3 від батька, ОСОБА_3 , який успадкував зазначену земельну ділянку після смерті дружини - ОСОБА_6 . Відповідно до висновку Науково-правової експертизи при Інституті держави і права НАН України щодо відповідності законодавству України відмови Київської міської сади у наданні дозволу громадянину України на приватизацію земельної ділянки від 30.11.2015 року було детально встановлено порядок набуття права власності на земельні ділянки ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (батьком Позивача) та надано науково- експертні роз`яснення з питань правомірності безоплатної передачі у власність земельної ділянки загальною площею 0,04 га. за адресою: АДРЕСА_1 . Частина земельної ділянки загальною площею 0,04 га, на яку претендує ОСОБА_1 , є частиною земельної ділянки, загальною площею 0,04 га, яка була передана у приватну власність ОСОБА_5 у 1999 році. На земельній ділянці загальною площею 0,04 га. розміщено господарські будівлі, та деревні насадженні, належні ОСОБА_2 14 червня 2014 року у відповідності до Рішення Київської міської ради 28.12.2013 року № 63/9120 «Про Тимчасовий порядок передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності у м. Києві» (чинного на момент виникнення спірних правовідносин) ОСОБА_2 подав клопотання про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою щодо відведення земельної ділянки ОСОБА_2 на АДРЕСА_1 . За заявою ОСОБА_2 було виконано комплекс топографо-геодезичних робіт ФОП ОСОБА_8 на підставі Технічного завдання та у відповідності з «Інструкцією з топографічного знімання у масштабах 1:5000-1:500 (ГКНТА-2.04-02-98) ГУГКК України. 17 липня 2014 року Департамент земельних ресурсів листом № 057027-08/1-1400- 3348 повідомив ОСОБА_2 , що земельна ділянка за даними міського земельного кадастру обліковується за гр. ОСОБА_3 (батьком Позивача) на підставі технічного звіту по встановленню зовнішніх меж землекористування, хоча Київською міською радою не приймалось рішення про передачу земельної ділянки у власність ОСОБА_3 . Було запропоновано надати нотаріально завірену письмову згоду ОСОБА_3 про передачу земельної ділянки площею 0,04 га. Проте, ОСОБА_3 , а тепер ОСОБА_1 не надали згоду на передачу зазначеної земельної ділянки у власність ОСОБА_2 , а навпаки намагаються відчужити частину земельної ділянки, яка перебуває у користуванні ОСОБА_2 14 жовтня 2016 року Департаментом земельних ресурсів було розроблено Проект рішення Київської міської ради до справи К-27229 (код земельної ділянки 85:227:158) «Про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою щодо відведення земельної ділянки гр. ОСОБА_2 на АДРЕСА_1 орієнтовною площею 0,04 га. (земельна ділянка комунальної власності територіальної громади м. Києва) у власність для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд згідно з планом- схемою. Відповідно до пояснювальної записки № ПЗ-20164 від 05 вересня 2016 року до проекту Рішенням до справи К - 27229 зазначено, що на частині земельної ділянці розміщені господарські споруди та садибний (індивідуальній) житловий будинок, які знаходяться у користуванні заявника.У процесі підготовки до оформлення права власності на спірну земельну ділянку, ОСОБА_2 дізнався, що Позивачем було подано клопотання про передачу у приватну власність земельної ділянки площею 0,0910 га. для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд по АДРЕСА_6 , на частину якої (площею 0,04 га претендує Третя особа). Враховуючи вищезазначене, 24 березня 2017 року ОСОБА_2 був змушений звернутись до постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування із листом про наявність земельного спору щодо земельної ділянки по АДРЕСА_3 вх. № 08/1-3271. Постійною комісією Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування було створено робочу групи з розгляду проектів рішення про передачу ОСОБА_1 земельної ділянки площею 0,0910 га по АДРЕСА_1 , приватну власність та передачу ОСОБА_2 у власність земельної ділянки площею 0,04 га по АДРЕСА_1 . Протокол засідання робочої групи від 31.05.2017 року 12.30 було рекомендовано постійній комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування: відхилити проект рішення «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 (кадастрова справа А-22227) та відхилити проект рішення «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_2 по АДРЕСА_1 для будівництва обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд» (справа-клопотання К-27229). Матеріали кадастрової справи А-22227 та справи-клопотання К-27229 з проектами рішень було повернуто суб`єкту подання - Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради до вирішення земельних спорів. Вважають, що позовні вимоги є передчасними та задоволенню не підлягають. Київською міською радою не приймалися рішення про відмову у передачі спірної земельної ділянки ОСОБА_1 та про відмову у передачі спірної земельної ділянки ОСОБА_2 .

У квітні 2019 року відповідачем -1 Київською міською радою подано відзив на позовну заяву, в якій представник зазначив, що Київська міська рада вважає, що позовні вимоги є незаконними, необґрунтованими, такими, що не відповідають обставинам справи, не підтверджені достатніми та допустимими доказами, не підлягають задоволенню виходячи з наступного. Отже, Київська міська рада є органом місцевого самоврядування, що представляє відповідну територіальну громаду та здійснює від її імені та в її інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України та законами України. Оскільки спірна земельна ділянка не перебувала у державній або приватній власності, вони знаходилися в комунальній власності територіальної громади міста Києва, яка реалізувала це право відповідно до статті 80 Земельного кодексу України через органи місцевого самоврядування - Київську міську раду. Розпорядження землями комунальної власності м. Києва, в тому числі надання земельних ділянок у власність чи у користування, у відповідності до ст. 9 Земельного кодексу України, Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування земель державної та комунальної власності» відноситься до виключних повноважень Київської міської ради як колегіального органу.

Отже, єдиною підставою набуття права власності чи права користування земельними ділянками комунальної власності в м. Києві для громадян та юридичних осіб є відповідне рішення Київської міської ради. Постійні комісії Київради попередньо розглядають та приймають висновки з питань, що вносяться на розгляд Київради, розробляють проекти тішень, а також здійснюють контроль за виконанням рішень Київради, актів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації). За результатами опрацювання питань постійні комісії Київради більшістю голосів від загального складу комісії приймають висновки і рекомендації, що викладаються у протоколі засідання комісії. Так, до порядку денного засідання постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування на засідання комісії від 14.04.2017 було включено питання повторного розгляду кадастрової справи позивача. Відповідно до витягу з протоколу №14 засідання постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 14.04.2017 (п.20.8.12.) на повторний розгляд виносилась Кадастрова справа А-22227 з листом заявника ОСОБА_1 від 10.11.2016 вх. №08/С-13279 щодо долучення до матеріалів в справи документів та виключення з цільового призначення земельної ділянки слова «будівництво» та громадянина ОСОБА_2 від 24.03.2017 вх. №08/Т-3271 про наявність- спору щодо земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 . Комісія вирішила відхилити проект рішення «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність 117 земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 », оскільки існує земельний спір. У разі відхилення проекту рішення профільна постійна комісія протягом семи днів з моменту прийняття відповідного висновку направляє суб`єкту подання оригінал проекту рішення з відповідним висновком. У цьому випадку суб`єкт подання може протягом тридцяти днів з моменту отримання оригіналу проекту рішення подати проект рішення разом з відповідним висновком для опрацювання до управління правового забезпечення діяльності Київради (ч. 10 ст.30 Регламенту Київради). Постійні комісії Київської міської ради є підзвітними раді та заповідальними перед нею. Таким чином лише Київська міська рада, як представницький орган територіальної громади міста Києва, має виключне право на прийняття остаточних рішень з питань, що віднесені до компетенції місцевих рад. Київська міська рада є колегіальним органом, вона приймає нормативні та інші акти у формі рішень на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради в порядку, визначеному ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні». Виходячи з викладеного, Київська міська рада є колегіальним органом, який складається із депутатів, представників інтересів територіальної громади. Будь-який вплив на депутатів щодо прийняття певного рішення, чи вчинення певних дій, заборонено законом. А відтак, жоден орган чи суд не може зобов`язати колегіальний орган, а саме депутатський корпус міської ради, прийняти конкретне рішення чи вчинити конкретні дії. Прийняте рішення профільною постійною комісією Київради носить рекомендаційний характер, а прийняте рішення щодо погодження розробки землеустрою земельної ділянки не є гарантією передачі останньої зацікавленій особі.

На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу справ від 15.11.2019 р. матеріали вказаної справи передані на розгляд судді Ларіоновій Н.М.

В березні 2021 р. представником відповідача -2 подано відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що за результатами опрацювання питань постійні комісії Київради більшістю голосів від загального складу комісії приймають висновки і рекомендації, що викладаються у протоколі засідання комісії. Так, до порядку денного засідання постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування на засідання комісії від 14.04.2017 було включено питання повторного розгляду кадастрової справи позивача. Відповідно до витягу з протоколу №14 засідання постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 14.04.2017 (п.20.8.12.) на повторний розгляд виносилась Кадастрова справа А-22227 з листом заявника ОСОБА_1 від 10.11.2016 вх.№08/С-13279 щодо долучення до матеріалів в справи документів та виключення з цільового призначення земельної ділянки слова «будівництво» та громадянина ОСОБА_2 від 24.03.2017 вх. №08/Т-3271 про наявність спору щодо земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 . Комісія вирішила відхилити проект рішення «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність 117 земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 », оскільки існував земельний спір, а саме судова справа № 758/14189/14-ц за позовом ОСОБА_2 . Таким чином, Департамент вважає, що позовна заява ОСОБА_1 є безпідставною, необґрунтованою та передчасною.

В судовому засіданні позивач та його представник підтримали позовні вимоги в повному обсязі, просили задовольнити позов з підстав, наведених в ньому, надали пояснення, аналогічні викладеним в позові обставинам.

Представник відповідача-1 в судову засіданні заперечував проти позову, пояснення надав аналогічні, зазначеним у відзиві на позовну заяву.

Відповідач-2, будучи повідомлений про день, час та місце розгляду справи належним чином, в судове засідання не з`явилась, про причини неявки суду не повідомив.

Третя особа та його представник в судову засіданні заперечував проти позову.

Суд, встановивши обставини справи та перевіривши їх доказами, яким надана оцінка в їх сукупності, дійшов таких висновків.

Судом встановлено, що Департаментом земельних ресурсів КМДА був підготовлений Проект рішення ПР-11985 від 07.11.2016 року (кадастрова справа А-22227) "Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 ", який відповідно до п.8 ст.16 "Тимчасового порядку передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві" від 04.03.2015р. №195/1060 та п.п.4.8-4.10 "Порядку набуття прав на землю із земель комунальної власності у місті Києві" від 20.04.2017р. № 241/2463 мав бути доданий Департаментом земельних ресурсів на розгляд Київської міської ради.

Як встановлено судом, проект рішення Київської міської ради про передачу позивачу у власність земельної ділянки був поданий на попередній розгляд постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури і землекористування.

Так, на початку серпня 2017 року позивач отримав по пошті лист з Департаменту земельних ресурсів КМДА від 02.08.2017 року, до якого було додано Витяг з протоколу №14 засідання постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 04.07.2017 року про відхилення комісією проекту рішення "Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 через те, що існує земельний спір.

А відтак, позивач просить суд визнати незаконним та скасувати рішення постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування щодо відхилення проекту рішення «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 » та зобов`язати Департамент земельних ресурсів виконавчого органу КМР подати зазначений проект рішення на розгляд Київської міської ради.

Відповідно до частини першої статті 116 Земельного кодексу України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону. Набуття права на землю громадянами та юридичними особами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність або надання їх у користування.

Так, на виконання підпункту 3.11 пункту 3 Положення про Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого рішенням Київської міської ради від 19.12.2002 № 182/342 (зі змінами) Департаментом підготовлено проект рішення Київської міської ради «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд у АДРЕСА_7 (далі - Проект рішення) та направлено його на розгляд до Київської міської ради.

Згідно із Положенням про Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Положення), затвердженого рішенням Київської міської ради від 19.12.2002 № 182/342, Департамент є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та відповідно до законодавства забезпечує виконання повноважень Київської міської ради та виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у сфері земельних відносин, є підзвітним та підконтрольним Київській міській раді та виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації), безпосередньо підпорядковується Київському міському голові, а з питань управління землями державної власності, розпорядження якими здійснює виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) - виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації).

Крім того, у підпункті 3.12 пункту 3 Положення визначено, що Департамент є структурним підрозділом виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації), зокрема, готує та подає в установленому порядку проекти рішень Київської міської ради.

Рішенням Київської міської ради від 07.07.2016 № 579/579 затверджено Регламент Київської міської ради (зі змінами) (далі - Регламент КМР), який встановлює порядок діяльності Київради, її органів, секретаріату Київради та його посадових осіб, депутатів Київради, порядок скликання сесій та призначення пленарних засідань Київради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття Київрадою рішень, порядок формування і організації роботи постійних та тимчасових контрольних комісій, а також участі депутатських фракцій у роботі Київради.

Відповідно в частині першої статті 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та частини першої статті 11 Регламенту Київської міської ради, постійні комісії ради є органами ради, що обираються з числа її депутатів, для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до її відання, здійснення контролю за виконанням рішень ради, її виконавчого комітету.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною першою статті 30 Регламенту КМР встановлено, що постійні комісії Київради (окрім профільної) протягом двадцяти днів з моменту реєстрації проекту рішення в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київради опрацьовують його та за результатами розгляду проекту рішення приймають висновок, яким: підтримують проект рішення Київради без зауважень та підписують його; підтримують проект рішення Київради із зауваженнями чи рекомендаціями; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії поряд із підписом голови цієї постійної комісії ставиться відмітка «із зауваженнями» або «з рекомендаціями»; відхиляють проект рішення з відповідним обґрунтуванням; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії поряд із підписом голови цієї постійної комісії ставиться відмітка «відхилено» із зазначенням дати та номеру відповідного протоколу засідання постійної комісії.

За результатами опрацювання питань постійні комісії Київради більшістю голосів від загального складу комісії приймають висновки і рекомендації, що викладаються у протоколі засідання комісії.

Так, до порядку денного засідання постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування на засідання комісії від 14.04.2017 було включено питання повторного розгляду кадастрової справи позивача.

Відповідно до витягу з протоколу №14 засідання постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 14.04.2017 (п.20.8.12.) на повторний розгляд виносилась Кадастрова справа А-22227 з листом заявника ОСОБА_1 від 10.11.2016 вх.№08/С-13279 щодо долучення до матеріалів в справи документів та виключення з цільового призначення земельної ділянки слова «будівництво» та громадянина ОСОБА_2 від 24.03.2017 вх. №08/Т-3271 про наявність спору щодо земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 .

Однак, комісія вирішила відхилити проект рішення «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність 117 земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 », оскільки існував земельний спір, а саме: судова справа № 758/14189/14-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про зобов`язання не перешкоджати у реалізації права приватизації земельної ділянки та зобов`язання вчинити дії.

Окрім цього, відповідно до ст. 3 Земельного кодексу України, земельні відносини регулюються Конституцією України, цим Кодексом, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.

Статтею 13 Конституції України визначено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, Природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Відповідно до статті 2 Земельного кодексу України до земельних відносин належать відносини щодо володіння, користування і розпорядження землею.

Статтею 140 Конституції України проголошено, що місцеве самоврядування є правом територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища та міста - самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Відповідно до частини першої статті 2 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

За приписами ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Отже, Київська міська рада є органом місцевого самоврядування, що представляє відповідну територіальну громаду та здійснює від її імені та в її інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України та законами України.

У комунальній власності є майно, у тому числі грошові кошти, яке належить територіальній громаді. Управління майном, що є у комунальній власності, здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворені нею органи місцевого самоврядування (ст. 327 Цивільного кодексу України).

Так, відповідно до статті 83 Земельного кодексу України у комунальній власності перебувають усі землі в межах населених пунктів, крім земель приватної та державної власності, а також земельні ділянки за їх межами, на яких розташовані об`єкти комунальної власності.

Оскільки спірна земельна ділянка не перебувала у державній або приватній власності, вони знаходилися в комунальній власності територіальної громади міста Києва, яка реалізувала це право відповідно до статті 80 Земельного кодексу України через органи місцевого самоврядування - Київську міську раду.

Розпорядження землями комунальної власності м. Києва, в тому числі надання земельних ділянок у власність чи у користування, у відповідності до ст. 9 Земельного кодексу України, Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування земель державної та комунальної власності» відноситься до виключних повноважень Київської міської ради як колегіального органу.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 116 Земельного кодексу України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону. Набуття права на землю громадянами та юридичними особами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність або надання їх у користування.

Питання, які віднесено до компетенції сільської, селищної, міської ради вирішуються виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради, в тому числі вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин (ч. 1 ст.26, п.34 ч. 1 ст.26 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Статтею 59 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Отже, єдиною підставою набуття права власності чи права користування земельними ділянками комунальної власності в м. Києві для громадян та юридичних осіб є відповідне рішення Київської міської ради.

Київська міська рада є органом місцевого самоврядування, що представляє відповідну територіальну громаду та здійснює від її імені та в її інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України та законами України.

Регламент Київської міської ради (далі - Київрада) встановлює порядок діяльності Київради, її органів, секретаріату Київради та його посадових осіб, депутатів Київради, порядок скликання сесій та призначення пленарних засідань Київради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття Київрадою рішень, порядок формування і організації роботи постійних та тимчасових контрольних комісій, а також участі депутатських фракцій у роботі Київради.

Як зазначено в ч. 1 ст.47 Закону України «Про місцеве самоврядування в країні» та в ч. 1 ст.11 Регламенту Київської міської ради, постійні комісії ради є станами ради, що обираються з числа її депутатів, для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до її відання, здійснення контролю за виконанням рішень ради, її виконавчого комітету.

Постійні комісії Київради попередньо розглядають та приймають висновки з питань, що вносяться на розгляд Київради, розробляють проекти рішень, а також здійснюють контроль за виконанням рішень Київради, актів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації).

За результатами опрацювання питань постійні комісії Київради більшістю голосів від загального складу комісії приймають висновки і рекомендації, що викладаються у протоколі засідання комісії.

Так, Комісія вирішила відхилити проект рішення «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність 117 земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 », оскільки існує земельний спір.

У разі відхилення проекту рішення профільна постійна комісія протягом семи днів з моменту прийняття відповідного висновку направляє суб`єкту подання оригінал проекту рішення з відповідним висновком. У цьому випадку суб`єкт подання може протягом тридцяти днів з моменту отримання оригіналу проекту рішення подати проект рішення разом з відповідним висновком для опрацювання до управління правового забезпечення діяльності Київради (ч.10 ст.30 Регламенту Київради).

Якщо проект рішення було подано до управління правового забезпечення діяльності Київради суб`єктом подання у порядку, передбаченому частинами десятою - одинадцятою статті 30 цього Регламенту, та було погоджено управлінням правового забезпечення діяльності Київради, погоджений проект рішення разом із відповідними письмовими рекомендаціями управління (у разі наявності) не пізніше наступного дня після погодження направляється суб`єкту подання. Суб`єкт подання може протягом тридцяти днів з моменту отримання проекту рішення подати його до управління організаційного та документального забезпечення діяльності Київради для формування попереднього проекту порядку денного пленарного засідання Київради (ч.З ст.31 Регламенту Київради).

Разом з цим, згідно зі ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення І більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Постійні комісії Київської міської ради є підзвітними раді та заповідальними перед нею.

При цьому, слід врахувати правову позицію Конституційного Суду України, викладену в Рішенні від 01 квітня 2010 року № 10-рп/2010 у справі №1- л 2010, відповідно до якої міські ради як органи місцевого самоврядування при вирішенні питань місцевого значення, віднесених Конституцією України та законами України до їхньої компетенції, є суб`єктами владних повноважень, які виконують владні управлінські функції, зокрема нормотворчу, координаційну, дозвільну, реєстраційну, розпорядчу. Як суб`єкти владних повноважень вони вирішують в межах закону питання в галузі земельних відносин.

Постійні комісії міської ради в розумінні ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України (ст. З КАС України) не є суб`єктом владних повноважень, у спірних правовідносинах вони не реалізують владні управлінські функції, у зв`язку з чим їх дії, бездіяльність або рішення не можуть бути оскаржені в порядку адміністративного судочинства. Такої ж правової позиції дотримується Вищий адміністративний суд України по справі № К-21608/10.

Таким чином лише Київська міська рада, як представницький орган територіальної громади міста Києва, має виключне право на прийняття остаточних рішень з питань, що віднесені до компетенції місцевих рад.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Європейської хартії місцевого самоврядування органи місцевого самоврядування в межах закону мають повне право вільно вирішувати будь-яке питання, яке не вилучене із сфери їхньої компетенції і вирішення якого не доручене жодному іншому органу. Враховуючи дану норму, а також гарантії місцевого самоврядування, визначені Конституцією України та законами України, ніхто не може зобов`язати колегіальний орган місцевого самоврядування, прийняти будь-яке, наперед визначене рішення, а суд може лише зобов`язати орган місцевого самоврядування розглянути у встановленому порядку звернення

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції України і законів України.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», місцеве самоврядування базується, зокрема, на принципі колегіальності.

Київська міська рада є колегіальним органом, вона приймає нормативні та інші акти у формі рішень на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради в порядку, визначеному ст. 59 Закону країни «Про місцеве самоврядування в Україні».

Відповідно до ч. 1 ст. 140 Конституції України, за органом місцевого самоврядування визнається право самостійно вирішувати питання місцевого значення.

Виходячи з викладеного, Київська міська рада є колегіальним органом, який складається із депутатів, представників інтересів територіальної громади. Будь-який вплив на депутатів щодо прийняття певного рішення, чи вчинення певних дій, заборонено законом.

Відповідно до ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Безпосереднє втручання суду в дискреційні повноваження суб`єкта владних повноважень допускається, як виняток, у випадку, коли обраний позивачем спосіб захисту порушеного права, положення законодавства, що регулюють спірні правовідносини у публічно-правовій сфері, а також зібрані у справі докази дають підстави для висновку про безальтернативність рішення суб`єкта владних повноважень, яке повинно бути прийнято з урахуванням висновків, зроблених судом у цій справі.

У разі наявності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення, та встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта прийняти рішення конкретного змісту є втручанням у дискреційні повноваження.

Законодавець передбачив обов`язок суду зобов`язати суб`єкта владних повноважень до правомірної поведінки, а не вирішувати питання, які належать до функцій і виключної компетенції останнього, тому втручання у повноваження вказаного органу виходить за межі завдань адміністративного судочинства (13.11.2018 постанова Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у справі №826/20369/14).

Як вже зазначалось у відзиві, рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. Отже, в даному випадку наявна альтернатива - прийняття або відхилення рішення шляхом голосування.

Аналізуючи вище викладене можна дійти висновку, що жоден орган чи суд не може зобов`язати колегіальний орган, а саме депутатський корпус міської ради, прийняти конкретне рішення чи вчинити конкретні дії. Прийняте рішення профільною постійною комісією Київради носить рекомендаційний характер, а прийняте рішення щодо погодження розробки землеустрою земельної ділянки не є гарантією передачі останньої зацікавленій особі.

Окрім цього, у позовній заяві відсутні будь-які докази порушення законодавства Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

А також, позивач не звернувся до Київської міської ради чи Департаменту повторно з листом про передачу земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку у зв`язку з відсутністю будь-яких перешкод.

А відтак, на основі повно та всебічно з`ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню, оскільки не знайшли свого підтвердження в ході судового розгляду, а тому є безпідставними.

Оскільки суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову, то відповідно до ст.141 ЦПК України не підлягає стягненню з відповідача сплачений позивачем судовий збір.

На підставі викладеного, ст.ст. 47,59 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні», ст. 2, 3, 83,116 Земельного кодексу України, ст. 19, 140 Конституції України, ст. 327 ЦК України, керуючись ст.ст.4, 10, 12, 13, 76-80, 81, 89, 141, 258-259, 263,264, 265, 268, 273, 354 ЦПК України,-

В И Р І Ш И В :

В позові ОСОБА_1 до Київської міської ради, Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа: ОСОБА_2 про скасування рішення органу місцевого самоврядування та зобов`язання вчинити дії - відмовити в повному обсязі.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Подільський районний суд м.Києва протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому копія повного судового рішення не була вручена в день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому копії повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування учасників справи:

Позивач - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_8 ; РНОКПП НОМЕР_1 );

Відповідач-1 - Київська міська рада (місцезнаходження за адресою: 01044, м.Київ, вул.Хрещатик, буд.36; );

Відповідач-2 - Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (місцезнаходження за адресою: 01601, м.Київ, вул.Хрещатик, буд.32-А; );

Третя особа - ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_9 ; РНОКПП НОМЕР_2 ).

Суддя Н. М. Ларіонова