Номер провадження 2/754/392/21
РІШЕННЯ

Іменем України

10 лютого 2021 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Клочко І.В.,

за участ. секретаря судового засідання Оверченко Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, треті особи: П`ятнадцята Київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2019 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до Київської міської ради, третя особа - П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності у порядку спадкування за законом.

Позовна заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла їхня мати ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилася спадщина на квартиру АДРЕСА_1 .

У встановлений законом строк вони звернулись до П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом після померлої їхньої матері ОСОБА_3 , проте отримали постанову відмову у видачі свідоцтва про право власності на спадкове майно у зв`язку з відсутності державної реєстрації на спадкове майно.

Згідно з довідкою ЖБК «Автотранспортник-4» від 22 лютого 2012 року № 3326, померлий ОСОБА_4 , який був чоловіком померлої ОСОБА_3 , та батьком позивачів, як член ЖБК «Автотранспортник-4» на підставі ордеру на житлове приміщення. У 1992 році вніс у повному обсязі суму пайового внеску у розмірі 12 757 крб.

Ураховуючи викладене, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 просили суд визнати за ними право власності у порядку спадкування за законом, після смерті ОСОБА_3 , на квартиру АДРЕСА_1 , кожному по 1/2 частині.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 11 жовтня 2019 року відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження, Призначено підготовче засідання у справі.

05 листопада 2019 року від П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора до суду надійшла заява, у якій просять розглянути справу за відсутності їхнього представника.

18 грудня 2019 року від Київської міської ради до суду надійшов відзив на позовну заяву, у якій просять ухвалити судове рішення згідно з вимогами чинного законодавства України та розглянути справу за відсутності їхнього представника.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 02 грудня 2020 року закрито підготовче засідання у справі. Призначено справу до судового розгляду.

У судове засідання сторони не з`явились, від представника позивачів до суду надійшла заява, у якій просить розглядати справу за їх відсутності, позовні вимоги підтримують та просять їх задовольнити.

Вивчивши матеріали позовної заяви, дослідивши наявні у матеріалах справи докази, визнавши їх достатніми для вирішення справи, судом встановлено наступне.

ОСОБА_4 та ОСОБА_3 одружились 01 червня 1974 року , свідоцтво № НОМЕР_1 , ОСОБА_3 змінила прізвище на « ОСОБА_3 » (а. с. 15).

ОСОБА_4 та ОСОБА_3 є батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , відповідно до копії свідоцтв (а. с. 81, 90).

ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , відповідно до свідоцтва про смерть серія № НОМЕР_2 (а. с. 131).

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до свідоцтва про смерть серія

№ НОМЕР_3 (а. с. 10)

Згідно з довідкою ЖБК «Автотранспортник-4» від 22 лютого 2012 року № 3326, померлий ОСОБА_4 , який був чоловіком померлої ОСОБА_3 , та батьком позивачів, як член ЖБК «Автотранспортник-4» на підставі ордеру на житлове приміщення. У 1992 році вніс у повному обсязі суму пайового внеску у розмірі 12 757крб (а. с. 14).

Із копії спадкової справи щодо майна померлої ОСОБА_3 вбачається, що 15 липня 2016 року до П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом після померлої ОСОБА_3 , звернулися діти: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Постановою державного нотаріуса до П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори від 13 вересня 2019 року відмовлено ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у видачі свідоцтво про право власності на спадкове майно за законом на квартиру АДРЕСА_1 , у зв`язку з відсутності державної реєстрації на спадкове майно.

Аналізуючи встановлені по справі обставини в їх сукупності, суд вважає заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.

У статті 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно зі статтями 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Статтями 1217, 1223 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (спадкоємці за законом першої-п`ятої черг). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 ЦК України.

Згідно з частиною п`ятою статті 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно з довідкою ЖБК «Автотранспортник-4» від 22 лютого 2012 року № 3326, померлий ОСОБА_4 , який був чоловіком померлої ОСОБА_3 , та батьком позивачів, як член ЖБК «Автотранспортник-4» на підставі ордеру на житлове приміщення. У 1992 році вніс у повному обсязі суму пайового внеску у розмірі 12 757 крб (а. с. 14).

Згідно з частиною третьою статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Як встановлено із матеріалів справи, ОСОБА_3 прийняв спадщину за після смерті свого чоловіка, так як постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, у встановлені строки та порядку не відмовилася від спадщини, проте свої права на спадщину не оформлювала. ОСОБА_3 знята з реєстраційного обліку з спірної квартири ІНФОРМАЦІЯ_6 , як померла (а. с. 19) .

За даних обставинах, суд вважає обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню вимоги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про визнання за ними права власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за законом, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_3 .

На підставі викладеного, керуючись 12, 19, 81, 141, 197-200, 258-260, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 384,1261 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи» № 9 від 18.09.1987 року, Постановою Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», суд -

УХВАЛИВ :

Позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, треті особи: П`ятнадцята Київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування за законом- задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 (РНОКПП - НОМЕР_4 ) право власності на 1/2 частини квартири за адресою: АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_3 .

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_9 (РНОКПП - НОМЕР_5 ) право власності на 1/2 частини квартири за адресою: АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_3 .

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст сладено 22.02.2021р.

Суддя