Справа № 305/1573/20
Провадження по справі №2/305/192/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.05.2021. Рахівський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Ємчука В.Е.

за участі секретаря судового засідання - Шемота М.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення від сплати аліментів на утримання неповнолітньої дитини.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 про звільнення від сплати аліментів на утримання неповнолітньої дитини, який мотивує тим, що він та відповідачка ОСОБА_2 проживали та перебували в зареєстрованому шлюбі з 21 листопада 1998 року до 26 січня 2010 року. Шлюб між ними розірваний. Від даного шлюбу у них народилося двоє дітей - дочка, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та син, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . На підставі рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 6 травня 2010 року виданий виконавчий лист №2-423/10 від 23.04.2010, згідно якого із нього, ОСОБА_1 на користь відповідачки, ОСОБА_2 , стягуються аліменти на утримання дітей, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в твердій грошовій сумі 300 гривень, але не менше ніж 50% від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. На утримання сина, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , аліменти ним сплачені в повному обсязі. Син досяг повноліття. Дочка, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 станом на сьогоднішній день знаходиться на його повному утриманні, що не заперечується відповідачкою. Дочка не проживає з матір"ю, оскільки остання постійно знаходиться за кордоном. Він як батько, бере участь у вихованні та утриманні дитини. Він разом із дитиною ходять на прогулянки та у магазини, купує всі необхідні речі для дитини. Звертає увагу суду на те, що відповідачка не заперечує проти задоволення даного позову.

Ухвалою судді Рахівського районного суду Закарпатської області від 06.11.2020 відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін. Надано відповідачці п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, для подання відзиву на позовну заяву.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні присутній не був, надав заяву про розгляд справи за його відсутності , підтримання позовних вимог та їх задоволення.

Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не з"явилася. Надіслала до суду заяву, в якй позовні вимоги визнала, просить справу розглянути за її відсутності. Відзиву на позов не подавала.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши їх доказами, суд прийшов до такого висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебували у зареєстровнаому шлюбі з 21 листопада 1998 року до 26 січня 2010 року. Наразі шлюб між сторонами розірваний, що стверджено свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_1 від 26 січня 2010 року.

У свідоцтві про народження ОСОБА_3 її батьком був зазначений ОСОБА_1 .

На підставі рішення Рахівського районного суду Закарпатської області №2-423/10 від 23 квітня 2010 року з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 стягнуто аліменти на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі твердої грошової суми 300 гривень, щомісячно, починаючи з 04.02.2010 до досягнення дітьми повноліття та відповідно видано виконавчий лист.

На обґрунтування доводів щодо наявності спору між сторонами щодо звільнення від сплати аліментів позивач зазначив те, що дитина не проживає разом з відповідачкою, перебуває на його утриманні, та водночас повідомляє, що відповідачка не заперечує даний факт, а тому виникла необхідність у звільненні його від сплати аліментів, присуджених за рішенням Рахівського районного суду Закарпатської області від 6 травня 2010 року на користь ОСОБА_2 на утримання дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

На підтвердження зазначеного відповідачкою ОСОБА_2 було написано заяву про те, що вона визнає, що дочка ОСОБА_3 фактично не проживає разом з нею, а перебуває на повному утриманні та забезпеченні батька, ОСОБА_1 . В отриманні аліментів від ОСОБА_1 не має потреби, оскільки фактичне та повне утримання дитини здійснює батько, ОСОБА_1 . Просить позовні вимоги задовольнити.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Необхідність запровадження такого правила обумовлена тим, що відповідно до статті 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір.

Проте поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

З урахуванням викладеного, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання.

Поряд з цим за змістом пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України суд може закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо встановить, що предмет спору був відсутній на час пред`явлення позову.

Логічно-граматичне тлумачення словосполучення «відсутність предмета спору» в контексті наведеної правової норми дає підстави для висновку про те, що предмет спору має бути відсутній, тобто не існувати на час пред`явлення позову. Якщо предмет спору мав місце, але припинив своє існування (зник) після відкриття провадження у справі внаслідок тих чи інших обставин, зокрема у зв`язку з добровільним врегулюванням спору сторонами, виконанням відповідачем заявлених до нього вимог, фізичним знищенням предмета спору тощо, то провадження у справі не може бути закрите з наведеної правової підстави, оскільки вона полягає саме у відсутності предмета спору, а не у припиненні його існування (зникненні).

Якщо предмет спору став відсутній після відкриття провадження у справі, то залежно від обставин, що призвели до зникнення такого предмета, та стадії цивільного процесу, на якій він припинив своє існування, сторони мають цілий ряд передбачених законом процесуальних можливостей припинити подальший розгляд справи, зокрема шляхом залишення позову без розгляду, відмови від позову або від поданих апеляційних чи касаційних скарг, визнання позову відповідачем, укладення мирової угоди тощо.

Саме такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 10 квітня 2019 року (справа № 456/647/18, провадження №61-2018св19).

Так, матеріалами справи встановлено, що на виконанні управління забезпечення примусового виконання рішень у Житомирській області Центрально-Західгного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) перебувало виконавче провадження №19464310 з виконання виконавчого листа №2-423, виданого 23.04.2010 Рахівським районним судом Закарпатської області про стягнення аліментів з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 на утримання двох дітей: сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у твердій грошовій сумі по 300 гривень, починаючи з 04.02.2010 до досягнення дітьми повноліття. Оскільки до даного відділу державної виконавчої служби від стягувачки ОСОБА_2 надійшла заява щодо повернення виконавчого документа без подальшого виконання, тому державним виконавцем 30.09.2020 на підставі п.1 ч.1 ст.37 ЗУ "Про виконавче провадження" винесено постанову про повернення виконавчого документа стягувачу. Виконавчий документ разом з копією постанови про повернення виконавчого документа стягувачу на правлено на її адресу.

Постановою старшого державного виконавця Коростенського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) Бовсуновської Яни Миколаївни про повернення виконавчого документа стягувачу ВП №19464310 від 30.09.2020 виконавчий лист №2-423 виданий 23.04.2010 Рахівським районним судом Закарпатської області повернуто стягувачу ОСОБА_2 .

Отже, на момент пред"явлення позову, 13.10.2020 ( реєстрація в канцелярії суду) був відсутній предмет спору, оскільки виконавчий лист про стягнення з позивача в користь відповідачки аліментів на утримання неповнолітньої дитини був повернутий останній згідно постанови державного виконавця про повернення виконавчого документа стягувачу, 30.09.2020, відповідно з цього часу аліменти з позивача не стягувалися та на даний час не стягуються.

Таким чином, повернення виконавчого листа про стягнення з позивача аліментів на утримання дитини, а відтак припинення стягнення з позивача аліментів в користь відповідачки ОСОБА_2 на утримання неповнолітньої дитини, ОСОБА_5 , на момент пред"явлення позову свідчить про те, що між сторонами відсутній спір.

На підставі наведеного, керуючись п.2 ч. І ст. 255, ст.260 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення від сплати аліментів на утримання неповнолітньої дитини, у зв"язку з відсутністю предмету спору.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч.2 ст.256 ЦПК України, у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між цими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, не допускається.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційної скарги не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду або через Рахівський районний суд Закарпатської області.

Суддя: Ємчук В.Е.