Провадження № 22-ц/812/844/21 Доповідач апеляційної інстанції-Данилова О.О.

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2021 року м. Миколаїв

справа № 468/1370/20-ц

Миколаївський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого Данилової О.О.,

суддів: Коломієць В.В., Шаманської Н.О.,

із секретарем Горенко Ю.В.

переглянувши в апеляційному порядку цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 , ОСОБА_2

до ОСОБА_3

про поділ земельної ділянки

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_3

на ухвалу Баштанського районного суду Миколаївської області, постановлену 18 березня 2021 року суддею Муруговим В.В. в приміщенні цього ж суду (дата складання повної ухвали не зазначена),

У С Т А Н О В И В:

У вересні 2020 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до ОСОБА_3 з позовом про поділ земельної ділянки. Позивачі зазначали, що вони та відповідачка є спадкоємцями (по 1/3 частці кожний) майна ОСОБА_4 , а саме земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:0269 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 7,3 га, розташованої в межах території Лоцкінської сільради Баштанського району Миколаївської області, та земельної ділянки площею 10,9291 га з кадастровим номером 482068070:03:000:0415 в межах Доброкриничанської сільради Баштанського району Миколаївської області. Посилаючись на відсутність узгодженості щодо спільного користування земельними ділянками, позивачі просили виділити кожній стороні певні частки ділянок, які відповідають їх часткам у спільній власності.

8 грудня 2020 року представником позивача подане клопотання про призначення по справі судової земельно-технічної експертизи для встановлення технічної можливості проведення поділу спірних ділянок відповідно до часток співвласників (а.с.180).

Ухвалою Баштанського районного суду Миколаївської області від 18 березня 2021 року призначено судову земельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлені питання: чи є технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів розділити земельну ділянку розміром 7,30 га, що розташована в межах території Лоцкинської сільської рада Баштанського району Миколаївської області (кадастровий номер :02:000:0269) відповідно до часток співвласників (1/3 частка кожного зі співвласників); які варіанти розподілу даної земельної ділянки можливі відповідно до часток співвласників (1/3 частка кожного зі співвласників) та вимог нормативно-правових актів; якщо розподіл даної земельної ділянки технічно можливий з незначним відступом від ідеальних часток, то вказати ці варіанти, розрахунки компенсації; які варіанти технічно можливі для влаштування проїзду (проходу) на земельні ділянки, які утворяться в результаті поділу земельної ділянки кадастровий номер :02:000:0269; чи є технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів розділити земельну ділянку розміром 10,9291 га, що розташована в межах території Доброкриничанської сільської рада Баштанського району Миколаївської області (кадастровий номер :03:000:0415) відповідно до часток співвласників (1/3 частка кожного зі співвласників); які варіанти розподілу даної земельної ділянки можливі відповідно до часток співвласників (1/3 частка кожного зі співвласників) та вимог нормативно-правових актів; якщо розподіл даної земельної ділянки технічно можливий з незначним відступом від ідеальних часток, то вказати ці варіанти, розрахунки компенсації; які варіанти технічно можливі для влаштування проїзду (проходу) на земельні ділянки, які утворяться в результаті поділу земельної ділянки кадастровий номер :03:000:0415. Проведення експертизи доручено експертам Миколаївського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України. Провадження у справі зупинено.

В апеляційній скарзі представник відповідачки ОСОБА_3 просить ухвалу скасувати та направити справу до суду для продовження розгляду. Апелянт посилається на те, що суд першої інстанції розглянув клопотання про призначення експертизи у відсутності ОСОБА_3 та її представника; позбавив відповідачку можливості поставити на розгляд експерта інші питання та визначити експертну установу для проведення експертизи; не врахував того, що відповідачка не отримала свідоцтво про право власності в порядку спадкування, а тому не є співвласником спірного майна; не звернув увагу на суперечності у наданих доказах та не надав ОСОБА_3 можливості надати заперечення та докази. Провівши підготовче засідання у відсутності відповідача, суд порушив вимоги статтей 2,12,197,198,180 ЦПК та права ОСОБА_3 .

У відзиві на апеляційну скаргу позивач ОСОБА_1 просив у задоволенні апеляційної скарги відмовити та наголошував на тому, що зазначені апелянтом обставини не стосуються суті порушених перед експертом технічних питань, а фактично є запереченнями на позов. Дії відповідачки та її представника спрямовані на затягування розгляду справи та створення штучних перешкод в отриманні позивачами правовстановлюючих документів.

Інші учасники справи правом на подачу відзиву на апеляційну скаргу не скористалися.

В судове засідання апеляційного суду позивачі, належно повідомлені про час та місце судового засідання, не з`явились. Справу розглянуто за участю відповідачки ОСОБА_3 та її представника ОСОБА_5 .

Переглянувши справу за наявними в ній та доданими доказами та перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд не вбачає підстав для її задоволення, виходячи з наступного.

Підстави, умови та порядок призначення експертизи судом регламентовано статтею 103 ЦПК.

Так, відповідно до частини 1 цієї норми суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов - для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, а сторонами не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно (частина 3 статті 103 ЦПК).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта (частина 4-6 статті 103 ЦПК).

З матеріалів справи вбачається, що предметом позову є правовідносини, що виникають при поділі спільної часткової власності, об`єктом якої є земельні ділянки сільськогосподарського призначення.

Земельна ділянка це частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, з визначеними щодо неї правами (стаття 79 ЗК).

Шляхом поділу чи об`єднання раніше сформованих земельних ділянок здійснюється формування нової земельної ділянки (ділянок), яке полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру. Формування земельних ділянок шляхом поділу здійснюються за технічною документацією із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок (стаття 79-1 ЗК).

Отже, для вирішення питань про можливість поділу спірних земельних ділянок, які перебувають у спільній частковій власності сторін, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право (сфері землеустрою), без яких встановити відповідні обставини неможливо.

За таких обставин призначення судом першої інстанції по справі судової земельно-технічної експертизи відповідає матеріалам справи, позовним вимогам, а також нормам земельного законодавства та правилам статті 103 ЦПК.

Зміст ухвали суду про призначення експертизи відповідає вимогам статті 104 ЦПК.

При цьому апеляційним судом не встановлено таких порушень прав відповідачки ОСОБА_3 , які були б достатньою підставою для скасування ухвали суду.

Так, з матеріалів справи вбачається, що 15 жовтня 2020 року ухвалою судді відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 16 листопада 2020 року.

Розгляд справи у підготовчому засіданні неодноразово відкладався, а саме на 8 грудня 2020 року, 14 січня 2021 року, на 16 лютого 2021 року та 18 березня 2021 року (а.с.159, 178, 188, 196, 206) за клопотаннями представника відповідачки ОСОБА_3 адвоката Колєснікова О.М. у зв`язку з його зайнятістю (а.с.175,185,192, 201).

Отже, суд першої інстанції, неодноразово відкладаючи проведення підготовчого судового засідання за клопотанням представника відповідачки, вжив всі передбачені процесуальним законом заходи щодо забезпечення реалізації відповідачкою права на участь у підготовчому засіданні, та провів засідання 18 березня 2021 року з дотриманням вимог статей 198, 223 ЦПК.

Не може бути підставою для скасування ухвали суду і посилання апелянта на незаконність позбавлення відповідачки права на порушення перед експертом певних питань.

Неможливість особистої явки у попередні судові засіданні представника через зайнятість у інших справах, на що посилається апелянт, не позбавляє його та ОСОБА_3 права на порушення питань перед експертом у письмовій формі шляхом подачі до суду відповідного клопотання.

Проте протягом тривалого часу (більш ніж три місяця) жодних клопотань по суті клопотання позивачів від відповідачки та її представника до суду не надходили.

Крім того, всі питання, які апелянт вважає необхідним порушити перед експертом, а саме, чи відповідає технічна документація на земельну ділянку вимогам земельного законодавства, в чому полягає невідповідність, який фактичний порядок та яка площа ділянки, чи відповідає фактичний порядок користування правовстановлюючим документам та вимогам закону), або виходять за межі предмету позову щодо поділу ділянок в натурі, або мають правовий (а не технічний) характер.

Визначення судом експертної установи для проведення експертизи відповідає положенням частини 3 статті 103 ЦПК.

Будь-яких змістовних заперечень щодо проведення експертизи Миколаївським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС України, апеляційна скарга не містить.

Не має вирішального значення для призначення технічних досліджень (експертизи) і той факт, що ОСОБА_3 не отримала свідоцтво про право на спадщину після смерті ОСОБА_4 та не зареєструвала право власності в належному порядку.

За даними спадкової справи ОСОБА_3 , як дружина померлого, є особою, яка прийняла спадщину, на підставі поданої нотаріусу заяви (а.с.82).

Не впливає на законність та обґрунтованість ухвали суду про призначення судової земельно-технічної експертизи і звернення ОСОБА_3 з позовом про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину, виданих позивачам. Провадження у даній справі до розгляду іншої цивільної справи не зупинялось.

Не встановлено апеляційним судом і інших порушень судом першої інстанції вимог статей 197, 198, 200 ЦПК щодо порядку проведення попереднього судового засідання, на що посилається апелянт, які би призвели до невірно вчинених процесуальних дій або порушень прав ОСОБА_3 .

Інші доводи апеляційної скарги стосуються заперечень щодо підстав поділу спірних земельних ділянок, тобто суті позовних вимог, а тому не можуть бути підставою для визначення законності/незаконності ухвали суду.

Оскільки апеляційна скарга не містить доводів, які б спростовували висновки суду чи доводили б порушення ним норм матеріального та процесуального права, апеляційний суд не вбачає підстав для скасування судового рішення.

Керуючись статтями 374, 375 ЦПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_3 залишити без задоволення.

Ухвалу Баштанського районного суду Миколаївської області від 18 березня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий О.О.Данилова

Судді: В.В.Коломієць

Н.О.Шаманська

---------------------------------

Повну постанову складено 30 квітня 2021 року