Справа № 453/653/20 Головуючий у 1 інстанції: Ясінський Ю.Є.
Провадження № 22-ц/811/2996/20 Доповідач в 2-й інстанції: Крайник Н. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 квітня 2021 року Львівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ в складі:

головуючої: Крайник Н. П.

суддів: Ванівського О.М., Шеремети Н.О.

при секретарі: Ждан К.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Сколівського районного суду Львівської області від 15 вересня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Сколівської міської ради Львівської області, ОСОБА_1 , з участю третіх осіб Сколівської державної нотаріальної контори Львівської області, ОСОБА_3 про визнання права власності на квартиру у порядку спадкування,-

в с т а н о в и в:

02.06.2020 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до Сколівської міської ради Львівської області, ОСОБА_1 , з участю третіх осіб Сколівської державної нотаріальної контори Львівської області, ОСОБА_3 про визнання права власності на квартиру АДРЕСА_1 у порядку спадкування.

Позовні вимоги обгрунтовувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її рідний брат - ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 , виданим (повторно) Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Жовківського районного управління юстиції у Львівській області від 05 листопада 2015 року, актовий запис про смерть № 53.

Те, що вона є рідною сестрою померлого ОСОБА_4 підтверджується матеріалами справи. Так, згідно витягу державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію № 6 від 28.02.2020 року матір`ю ОСОБА_4 , 1964 року народження, є ОСОБА_5 . У 1969 році ОСОБА_5 одружилася з ОСОБА_6 та перейшла на прізвище ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_2 . В подальшому, у ОСОБА_6 та ОСОБА_5 народилася догька - позивач ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 , виданим Дублянською селищною радою Жовківського району Львівської області. У 1998 році позивач одружилась з ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_4 , виданим Грибовицькою сільською радою Жовківського району Львівської області, у зв`язку з одруженням змінила прізвище на ОСОБА_2 .

За життя брат (спадкодавець) заповіту не склав, дружини та дітей у нього не було, батьки померли. Оскільки спадкоємців першої черги після смерті ОСОБА_4 немає, тому вона та її брат ОСОБА_3 є спадкоємцями другої черги. ОСОБА_3 відмовився від прийняття спадщини, про що свідчить подана ним заява за реєстровим № 973, посвідчена 30 червня 2016 року приватним нотаріусом Жовківського районного нотаріального округу Львівської області Капуш І.М. У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. Із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса зверталась тітка померлого брата - ОСОБА_1 , яка відноситься до третьої черги спадкоємців. Однак, як вбачається з рішення Сколівського районного суду Львівської області від 23.08.2018 року, ухваленого у справі 453/968/17, судом відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 про усунення ОСОБА_2 від спадкування після смерті брата. Зазначене рішення залишено без змін постановою Львівського апеляційного суду від 22 серпня 2019 року та набрало законної сили.

В установленому законом порядку та у встановлений строк нею ( ОСОБА_2 ) було подано у Сколівську державну нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини за законом після смерті брата ОСОБА_4 , однак державним нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв»язку з відсутністю у неї оригіналів правовстановлюючих документів на квартиру, що належала її брату, внаслідок чого її порушене право підлягає судовому захисту.

Оскаржуваним рішенням позов задоволено. Визнано за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на квартиру АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за законом після смерті брата ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду оскаржила ОСОБА_1 .

Вважає оскаржуване рішення суду незаконним, необґрунтованим, таким, що ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права та з невідповідністю висновків суду обставинам справи.

Зазначає, що є рідною сестрою ОСОБА_5 , а відтак тіткою померлого ОСОБА_4 . Зазначає, що ім`я їхнього з сестрою батька згідно зі свідоцтвом про смерть « ОСОБА_8 », а не « ОСОБА_8 ». Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_2 , суд першої інстанції взяв до уваги документи, які не підтверджують, що така є рідною сестрою спадкодавця ОСОБА_4 . Вважає, що родинні відносини ОСОБА_2 із померлим ОСОБА_4 жодним рішенням суду не встановлено.

Просить рішення суду скасувати та постановити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

У засіданні колегії суддів ОСОБА_2 та її представник проти скарги заперечили.

Апелянт ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, подала заяву, у якій просила скаргу задоволити, розгляд справи провести у її відсутності.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних мотивів.

Згідно положень ст.ст. 12, 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. При цьому кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч.1, ч.6 ст. 81 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Згідно ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до змісту ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1218 ЦК встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ст.1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265цього Кодексу.

Статтею 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Згідно ст. 1263 ЦК України у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця.

Відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно ч.3 ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`являти позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою стороною, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 05 листопада 2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Жовківського району Львівській області, актовий запис про смерть № 53 від 11 серпня 2015 року.

ІНФОРМАЦІЯ_1 - день смерті ОСОБА_4 відповідно до ч.2 ст. 1220 ЦК України є часом відкриття спадщини.

За життя спадкодавець ОСОБА_4 заповіту не склав, а тому право на спадкування після смерті останнього здійснюється за законом.

Встановлено, що ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на час смерті був власником квартири, яка знаходиться по АДРЕСА_2 .

13 листопада 2015 року ОСОБА_2 подала до Сколівської державної нотаріальної контори Львівської області заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі якої було заведено спадкову справу № 200/2015.

Згідно матеріалів спадкової справи №200/2015, 09 лютого 2016 року до Сколівської державної нотаріальної контори Львівської області із заявою про прийняття спадщини звернулася тітка спадкодавця ОСОБА_1 .

05 липня 2016 року ОСОБА_3 - рідний брат померлого ОСОБА_4 подав до Сколівської державної нотаріальної контори Львівської області заяву про відмову від спадщини.

17 жовтня 2019 року постановою державного нотаріуса Сколівської державної нотаріальної контори Львівської області Батлюк В.І. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом позивачці ОСОБА_2 у зв`язку із відсутністю правовстановлюючих документів на нерухоме майно спадкодавця.

Матеріалами справи встановлено, що рішенням Сколівського районного суду Львівської області від 23 серпня 2018 року (справа № 453/968/17), залишеним без змін постановою Львівського апеляційного суду від 22 серпня 2019 року, у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про усунення спадкоємців другої черги від права на спадкування за законом, зміну черговості одержання права на спадкування за законом та визнання права власності на нерухоме майно у порядку спадкування за спадкоємцем третьої черги - відмовлено.

Зазначені судові рішення постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 травня 2020 року залишені без змін.

Задовольняючи позов ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за законом після смерті рідного брата ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , суд першої інстанції виходив з того, що спадкоємці першої черги після смерті ОСОБА_4 відсутні, позивач є спадкоємцем другої черги, подала заяву про прийняття спадщини до нотаріуса у встановлений законом строк, а тому має право на спадкове майно, право власності на яке підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання.

З таким висновком суду колегія суддів погоджується повністю.

Доводи апеляційної скарги щодо відсутності належних доказів на підтвердження родинних стосунків ОСОБА_2 з померлим ОСОБА_4 спростовуються матеріалами справи, зокрема судовими рішеннями у справі № 453/968/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про усунення від права на спадкування за законом.

Доводи апеляційної скарги правильних висновків суду не спростовують, підстав для задоволення скарги та скасування рішення суду колегія суддів не вбачає.

Керуючись ст. 367, ст. 368, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст. 375, ст. 381, ст. 382, ст. 384 ЦПК України, Львівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Сколівського районного суду Львівської області від 15 вересня 2020 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскарженою у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

Повний текст постанови складено 07 травня 2021 року.

Головуючий: Крайник Н. П.

Судді: Ванівський О. М.

Шеремета Н. О.