РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 293/349/21

Провадження № 2/293/512/2021

13 травня 2021 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді:Лось Л.В.

за участю секретаря судового засідання: Ничипорук Н.А.

позивача ОСОБА_1 паспорт серії НОМЕР_1 виданий 29.11.1997 (у с/з від 16.03.2021, 08.04.2021)

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в смт Черняхів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 )

до Видиборської сільської ради Черняхівського району Житомирської області (адреса: вул. Центральна, 17-а, с.Видибор, Черняхівський район, Житомирська область, 12314)

про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Процесуальні дії по справі.

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Видиборської сільської ради Черняхівського району Житомирської області, за змістом якого просить визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Ухвалою від 11.02.2021 суд позовну заяву ОСОБА_1 залишив без руху та надав позивачу строк для усунення виявлених недоліків.

Ухвалою від 24.02.2021 суд прийняв позовну заяву ОСОБА_1 до розгляду та відкрив провадження у справі. Постановив розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання призначив на 16.03.2021.

Ухвалою від 16.03.2021 суд відклав підготовче засідання до 08.04.2021 та у порядку ч.1 ст. 84 ЦПК витребував з Черняхівської державної нотаріальної контори Житомирської області України спадкову справу, заведену до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

31.03.2021 на запит суду від Черняхівської державної нотаріальної контори надійшла інформаційна довідка зі Спадкового реєстру та повідомлено, що спадкова справа відносно майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 не заводилась (а.с. 36-37).

Ухвалою від 08.04.2021 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до розгляду по суті на 13.05.2021.

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.

Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач є спадкоємцем померлої ОСОБА_2 .

За даними позивача, ним пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини, встановлений ст. 1270 ЦК України, з поважних причин, оскільки позивач вважав, що у матері не було нерухомого майна, яке підлягало спадкуванню. На момент смерті матері та протягом шести місяців після його смерті позивачу не було відомо про те, що померлій належали право на земельну часту (пай) із земель коелктивної власності за № НОМЕР_2 КСП "Дружба" с.Видибор Черняхівського району Житомирської області.

Звернувшись, до державного нотаріуса, позивач отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії з підстав пропуску строку для прийняття спадщини.

Доводить, що інших спадкоємців померлої ОСОБА_2 немає.

Сторони у судове засідання не з`явились.

13.05.2021 позивач подав до суду заяву, згідно якої просить справу розглядати без його участі, позов підтримує та просить задовольнити (а.с. 46).

Відповідач повноважного представника в судове засідання не направив. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином. У поданій до суду 11.05.2021 заяві відповідач просив здійснювати розгляд справи за відсутності представника Видиборської сільської ради Черняхівського району Житомирської області та вказав, що щодо рішення суду покладається на розсуд суду (а.с. 44).

У порядку ст. 178 ЦПК України відповідач відзиву на позовну заяву не подав та фактичних обставин справи не оспорював.

Відповідно до ч.3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Зважаючи на подані сторонами заяви про розгляд справи за їх відсутності, суд здійснює розгляд на підставі наявних у матеріалах справи документів у порядку ч.3 ст. 211 ЦПК України.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

В ході розгляду справи, суд у відповідності до п. 4 ч. 5 ст.12 ЦПК України, створив сторонам всі умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом у межах строків, встановлених ЦПК України.

Відповідно до ст. 259 Цивільного процесуального кодексу України, рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих до суду.

У судовому засіданні від 13.05.2021 відповідно до ст. 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд підписав рішення суду.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Із матеріалів справи убачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у селі Коростелівка Черняхівського району Житомирської області померла мати позивача ОСОБА_2 у віці 68 років, про що складено відповідний актовий запис № 33 від 05.11.2007, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 від 06.11.2020 року (а.с. 5).

Родинний зв`язок між позивачем та померлою підтверджується свідоцтвом про народження від 21 грудня 1963 року року серії НОМЕР_4 , у якому у графі "мати" записана ОСОБА_2 (а.с.8).

Згідно з довідкою Видиборської сільської ради Черняхівського району Житомирської області № 771 від 23.12.2020, на день своєї смерті ОСОБА_2 була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_2 . З цієї ж довідки убачається, що разом з ОСОБА_2 ніхто не проживав і ніхто не був зареєстрованим на день смерті та протягом шести місяців (а.с. 9).

Відповідно до довідки Приватної агрофірми з орендними відносинами "Дружба" № 62 від 23.12.2021 викладена інформація про те, що ОСОБА_2 дійсно перебуває у Списках членів реформованого КСП "Дружба" та має право на земельну частку (пай) із земель колективної власності за АДРЕСА_3 (а.с. 6) на підставі рішення зборів уповноважених членів КСП "Дружба" від 17.12.1999, оформлених протоколом № 4 (а.с. 8).

14.01.2021 держаним нотаріусом Черняхівської державної нотаріальної контори Житомирської області Пилипчук В.І. винесена постанова про відмову ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_2 у зв"язку з тим, що ОСОБА_1 не прийняв спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_2 в порядку та строк, встановлений чинним законодавством (а.с. 3).

У відповідності до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину ) судом установлено, що відомості на спадкодавця ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 у спадковому реєстрі відсутні та спадкова справа відносно майна померлої не заводилась (а.с. 36,37).

Позивач, вказуючи на те, що пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, звернувся до суду з даним позовом, в якому просить захистити порушене право шляхом визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом статей 15 ЦК України особа має право на захист свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке реалізується шляхом звернення до суду. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені частиною 2 статті 16 ЦК України.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

З огляду на предмет та підстави позову суд встановив, що між сторонами виникли правовідносини із спадкування, зокрема щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, які регулюється нормами права, що містяться в книзі 6 ЦК України.

За загальним правилом про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за відсутності інших спадкоємців пред`являється до територіальної громади в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (пункт 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування").

Так, позивач в обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, посилався на те, що після смерті матері - ОСОБА_2 він не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний строк, оскільки не знав про наявність у померлої прав на нерухоме майно, зокрема земельну часту (пай).

Необізнаність спадкоємця з приводу даних обставин, на переконання суду, є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Суд враховує аргументи позивача, наведені на підтвердження обставин, на які він посилається, як на підставу своїх вимог, оскільки такі не оспорюються відповідачем та підтверджені належними, допустимими та достовірними доказами в розумінні ст.ст. 77-79 ЦПК України.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia).

Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосований в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям "майно" в розумінні ст. 1 Першого протоколу.

Враховуючи наведені обставини, поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов до висновку про можливість поновлення позивачу строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлої.

Таким чином, оцінюючи в сукупності обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов висновку про наявність у позивача об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , що є підставою для задоволення позову у межах заявлених вимог та визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлої.

Відповідно до норм закріплених у ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя статті 89 ЦПК України).

Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Враховуючи викладені вище обставини суд дійшов висновку про задоволення вимог позивача.

Розподіл судових витрат

Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується частиною дев`ятою статті 141 ЦПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Тому, керуючись такими засадами цивільного судочинства як справедливість та верховенство права, враховуючи, що спір виник внаслідок дій позивача, які виразились у невчасному зверненні до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, суд покладає судові витрати на позивача.

Керуючись ст. ст. 79,81,141,259, 263-265,315,319,354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцю с.Коростелівка Черняхівського району Житомирської області додатковий строк тривалістю у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у селі Коростелівка Черняхівського району Житомирської області.

3. Перебіг визначеного додаткового строку рахувати з дати набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Черняхівський районний суд Житомирської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_5

Відповідач: Видиборська сільська рада Черняхівського району Житомирської області (адреса: вул. Центральна, 17-а, с.Видибор, Черняхівський район, Житомирська область, 12314, )

Суддя Л.В. Лось