КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
===================================================================
Справа №361/69/19 Головуючий у І інстанції Сердинський В.С.
Провадження №22-ц/824/8654/2021 Доповідач у 2 інстанції Голуб С.А.
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

07 травня 2021 року м.Київ

Суддя Київського апеляційного суду Голуб С.А., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 16 березня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Державний автотранспортний науково-дослідний і проектний інститут» про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 16 березня 2021 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_1 подав 13 квітня 2021 року апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам ст. 354 ЦПК України, зокрема: апеляційна скарга не оплачена судовим збором.

У відповідності до положень ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на день звернення до суду з позовом розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01 січня 2018 року становив 1762 грн.

Згідно зі ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Як вбачається зі матеріалів справи предметом позову є чотири вимоги немайнового характеру, зокрема: визнання протиправним Наказу від 03 серпня 2018 року №46, визнання протиправним та скасування Наказу від 02 листопада 2018 року №117-К, визнання протиправним та скасування Наказу від 30 листопада 2018 року №128-К, поновлення на роботі.

Також предметом позову є дві вимоги майнового характеру, а саме стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та стягнення моральної шкоди. Загальна ціна позову, у урахуванням наведеного позивачем розрахунку, становить 80217 грн. 12 коп., з яких 15000 - моральна шкода.

Отже, предметом позову є не лише вимоги про поновлення на роботі, а й визнання протиправним Наказу Державного підприємства «Державний автотранспортний науково-дослідний і проектний інститут» від 03 серпня 2018 року №46 «Про введення в дію оновленої організаційної структури ДП «ДержавтотрансНДІпроект», стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, який не входить до складу заробітної плати та моральної шкоди, а тому такі позовні вимоги повинні бути оплачені судовим збором.

Разом з тим, при зверненні до суду з вимогами про визнання протиправним скасування Наказу від 02 листопада 2018 року №117-К та від 30 листопада 2018 року №128-К та поновлення на роботі позивач звільнений від сплати судового збору у відповідності до Закону України «Про судовий збір».

Щодо позовної вимоги про визнання протиправним Наказу Державного підприємства «Державний автотранспортний науково-дослідний і проектний інститут» від 03 серпня 2018 року №46 «Про введення в дію оновленої організаційної структури ДП «ДержавтотрансНДІпроект», то така вимога повинна бути оплачена судовим збором у розмірі, що визначений нормами чинного законодавства, а саме: 1057 грн. 20 коп. = (704,80*1,5), де 704,80 - ставка судового збору, що підлягала сплаті при зверненні до суду з позовною вимогою немайнового характеру.

Щодо позовної вимоги стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, то це є спеціальний вид відповідальності роботодавця, спрямований на захист прав звільнених працівників, а тому не входить до структури заробітної плати, у розумінні Закону України «Про оплату праці».

Згідно аналізу норм чинного законодавства вбачається, що середній заробіток за час вимушеного прогулу за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час вимушеного прогулу не входить до структури заробітної плати.

Таким чином пункт 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях, а тому повинна бути оплачена судовим збором.

Зазначене узгоджується з позицією Великої Палати Верховного Суду, що викладений в Постанові Верховного Суду від 31 січня 2019 року у справі № 910/4518/16.

При визначення розміру судового збору, що підлягає сплаті при зверненні до суду з апеляційною скаргою враховується правова позиція Верховного Суду, яка викладена в постанові від 28 листопада 2018 року у справі №761/11472/15, згідно з якою позовна вимога про відшкодування моральної шкоди є майновою вимогою, якщо вона визначена у грошовому вимірі.

Таким чином, позивачу слід було б сплатити судовий збір за звернення до суду з позовними вимогами майнового характеру в розмірі 802 грн. 17 коп. = ((15000+18831,42+31385,70)/100), де 15000 - заявлена сума моральної шкоди, 18831,42 та 31385,70 - заявлена сума стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Відповідно за звернення до суду з апеляційною скаргою при оскарженні рішення, предметом розгляду якого були вимоги майнового характеру, сплаті підлягає 1203 грн. 26 коп. = (802,17*1,5)

Отже, загальна сума судового збору, що підлягає сплаті при зверненні до суду з апеляційною скаргою складає 2260 гнр. 46 коп. = (1057,20+1203,26).

Апеляційна скарга повинна бути оплачена судовим збором на рахунок: UA0026010, код класифікації доходів бюджету 22030101, отримувач коштів: УК у Солом`янському районі/Солом`ян. р-н/22030101, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, код одержувача (код за ЄДРПОУ) 37993783.

При сплаті судового збору поле «Призначення платежу» розрахункового документа заповнюється таким чином:

«* ; код ознаки судового збору (101);код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, або реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи; роз`яснювальна інформація про призначення платежу у формі: судовий збір за а/с П.І.Б., Київський апеляційний суд».

Документи, що підтверджують оплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналах.

За правилами ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог встановлених ст. 356 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору застосовуються положення статті 185 вказаного Кодексу, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши ОСОБА_1 строк для усунення вказаних недоліків, а саме: доплати судового збору в розмірі 2260 грн. 46 коп.

Враховуючи вищевикладене, подана апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду.

Керуючись ст. ст. 95, 185, 356, 357 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 16 березня 2021 року залишити без руху, надавши скаржнику строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали, в іншому випадку апеляційна скарга буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя Київського

апеляційного суду С.А. Голуб