Справа №760/392/20 2/760/2321/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 вересня 2021 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Ішуніної Л. М.

за участю:

секретаря судового засідання Хліменкової А. Л.,

представника позивача Ільєнко К. С. ,

відповідача ОСОБА_2 , яка діє в інтересах

неповнолітнього ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_2 , яка діє в інтересах неповнолітнього онука ОСОБА_3 , про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

У січня 2020 року Приватне акціонерне товариство (далі - ПрАТ) «ДТЕК Київські електромережі» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просило стягнути з останньої заборгованість за спожиту електричну енергію у сумі 16 836,85 грн.

Свої вимоги мотивує тим, що квартира АДРЕСА_1 належить на праві власності в рівних частках ОСОБА_4 , яка померла, та неповнолітньому ОСОБА_3 , опікуном якого є ОСОБА_2

ОСОБА_2 , яка є опікуном ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому на праві власності в рівних частках з ОСОБА_4 належить є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі».

Позивач зазначає, що 05 жовтня 2017 року було встановлено порушення відповідачем Правил користування електричною енергією, внаслідок чого утворилась заборгованість за необліковану електричну енергію за період з 31 січня 2017 року по 05 жовтня 2017 року, яка складає 16 836,85 грн.

Крім того, 16 квітня 2018 року між споживачем ОСОБА_2 та позивачем було укладено угоду № 52 про розстрочення сплати заборгованості, відповідно до якої відповідач визнає заборгованість. Однак станом на 01 грудня 2019 року заборгованість не погашена, незважаючи на вимогу про її сплату.

У зв`язку з викладеним, позивач звернувся до суду за захистом порушеного права.

Заочним рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 09 вересня 2020 року указаний позов задоволено, стягнуто з ОСОБА_2 на користь ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» заборгованість у розмірі 16 826,85 грн та 2 102 грн судового збору.

У листопаді 2020 року ОСОБА_2 звернулась до суду з заявою про перегляд заочного рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 09 вересня 2020 року.

В обґрунтування своєї заяви зазначила, що станом на дату виявлення порушення 05 жовтня 2017 року, власниками квартири за адресою: АДРЕСА_2 були ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , однак ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 померла. Відповідно до свідоцтва про право на спадщину від 15 лютого 2019 року спадкоємцем останньої є син померлої ОСОБА_3 . Таким чином, ОСОБА_2 не є спадкоємцем за заповітом і за законом, а тому не повинна відповідати за позовом.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03 листопада 2020 року для розгляду зазначеної заяви визначено головуючого суддю Жовноватюк В. С.

02 грудня 2020 року, засобами поштового зв`язку, до суду надійшов відзив представника ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» на заяву про перегляд заочного рішення суду, в якому викладено заперечення щодо задоволення заяви. Зокрема, зазначає, що ОСОБА_2 , відповідно до Розпорядження Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації від 30 вересня 2016 року, є опікуном онуки ОСОБА_3 , та на неї покладено відповідальність за збереження житла за адресою: АДРЕСА_2 , де зареєстрований її підопічний. Крім того, ОСОБА_2 16 квітня 2018 року уклала угоду з ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про розстрочення сплати заборгованості, в якій визнала заборгованість. З огляду на викладене, просить відмовити в задоволенні заяви.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 03 грудня 2020 року заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення задоволено та призначено справу до судового розгляду.

Розпорядженням Виконуючого обов`язки керівника апарату Петухової А. О. від 03 лютого 2021 року № 20 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 760/392/20, провадження № 2/760/2321/21, у зв`язку з перебуванням головуючого судді Жовноватюк В. С. у відпустці у зв`язку з вагітністю та пологами.

На підставі вищевикладеного та відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду для розгляду вказаної цивільної справи визначено головуючого суддю Ішуніну Л. М.

Ухвалою суду від 05 лютого 2021 року вказану справу прийнято до провадження головуючим суддею Ішуніною Л. М. та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

07 червня 2021 року ОСОБА_2 надала до суду письмові пояснення, в яких зауважила, що позивачем був пропущений 6-місячний строк для пред`явлення вимоги до спадкоємців щодо сплати заборгованості. Крім того, сума в розмірі 16 836, 85 грн нарахована відповідно до Протоколу № 1827 від 16 листопада 2017 року засідання комісії по розгляду акту порушення № 47362 від 05 жовтня 2017 року, який не було вручено відповідачу та зі змістом не ознайомлено, оскільки він виписувався по відношенню до померлої ОСОБА_4 . Також пояснює, що підстав для підписання з відповідачем угоди про розстрочення боргу не було, оскільки остання не є користувачем комунальних послуг та не є співвласником вищевказаної квартири.

02 серпня 2021 року, засобами поштового зв`язку, до суду надійшла позовна заява в новій редакції, в якій в якості відповідача було зазначено ОСОБА_2 , яка діє в інтересах свого неповнолітнього онука ОСОБА_3 . Зазначена позовна заява була прийнята судом до провадження та надано відповідачу час для ознайомлення з її змістом.

03 вересня 2021 року відповідач подала до суду письмові пояснення, в яких зазначила, що залучення її неповнолітнього онука до участі в справі здійснено з порушенням вимог чинного законодавства, оскільки позивачем не було заявлено клопотання про зміну відповідача.

Представник позивача в судовому засіданні підтримала позовну заву з підстав, викладених у ній, просила позов задовольнити в повному обсязі.

Відповідач в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову з підстав, викладених у заяві про перегляд заочного рішення та письмових поясненнях, просила відмовити в задоволенні позову. Крім того, зазначила, що ОСОБА_4 вела аморальний спосіб життя та внук проживав з нею.

Вислухавши представника позивача Ільєнко К. С. , ОСОБА_2 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_3 , дослідивши матеріали справи та проаналізувавши надані докази, суд виходить з наступного.

Суд установив, що ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ "Київенерго".

Квартира за адресою: АДРЕСА_2 належала на праві власності ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 в рівних частках, що підтверджується відповідним свідоцтвом про право власності на житло від 05 грудня 2007 (а. с. 22).

05 жовтня 2017 року за адресою: АДРЕСА_2 було виявлено порушення: «Самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі без дозволу електропередавальної організації, після відключення поза приладом обліку, з порушенням схеми підключення» про що відповідальними особами було складено Акт про порушення № 47362 від 05 жовтня 2017 року (а. с.29-30).

Протоколом засідання комісії з розгляду вищезазначеного акта від 16 листопада 2017 року № 1827 прийнято рішення щодо здійснення розрахунку обсягу та вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН за період з 31 січня 2017 року по 05 жовтня 2017 року. Нарахована сума складає 16 836,85 грн.

Розпорядження Солом`янської РДА в м. Києві від 30 вересня 2016 року № 735, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , призначено опікуном над малолітнім онуком - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який має статус дитини позбавленої батьківського піклування, та покладено на ОСОБА_2 відповідальність за збереження житла за адресою: АДРЕСА_2 , де зареєстрований її підопічний (а.с.23).

16 вересня 2019 року ОСОБА_2 було надіслано вимогу за № 2/02/2-946 про сплату заборгованості за необліковану електричну енергію внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, нарахованої на підставі акта від 05 жовтня 2017 року № 47362 в сумі 16 836,85 грн, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а. с. 51-52).

Відповідно до частини першої статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно частини першої статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Статтею 322 ЦК України визначено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з пунктом 48 постанови Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 «Про затвердження Правил користування електричною енергією для населення» (далі -ПКЕЕН) споживач несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією.

Згідно з пунктом 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 року № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією.

Судом установлено, що 05 жовтня 2017 року за адресою: АДРЕСА_3 представниками Київенерго було виявлено самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі без дозволу електропередавальної організації, після відключення поза приладом обліку, з порушенням схеми підключення, про що було складено акт, на підставі якого під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначено обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків, а саме за період з 31 січня 2017 року по 05 жовтня 2017 року в сумі 16 836,85 грн.

Співвласниками зазначеної квартири в рівних частках є ОСОБА_5 та її неповнолітній син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Тобто ОСОБА_3 володіє частковою цивільною дієздатністю (стаття 31 ЦК України).

На момент виявлення порушення правил користування електричною енергією ОСОБА_3 не проживав у зазначеній квартирі, а проживав раом із своєю бабою ОСОБА_2 .

Отже збитки, які утворились за період з 31 січня 2017 року по 05 жовтня 2017 року в сумі 16 836,85 грн повинні бути відшкодовані саме ОСОБА_5 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть (повторно) від 04 серпня 2018 року (а. с. 99).

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 15 лютого 2019 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , успадкував за матір`ю Ѕ частки квартири за адресою: АДРЕСА_3 (а. с. 96).

Згідно із статтею 1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Особливості правового регулювання відносин між кредитором і спадкоємцями боржника регламентуються приписами статей 1281 і 1282 ЦК України.

Згідно із статтею 1281 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до частин другої та третьої статті 1281 ЦК України (в редакції на день виникнення правовідносин) кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги.

Статтею 1282 ЦК України (в редакції на день виникнення правовідносин) визначено, що спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.

У разі смерті фізичної особи, боржника за зобов`язанням у правовідносинах, що допускають правонаступництво в порядку спадкування, обов`язки померлої особи (боржника), за загальним правилом, переходять до іншої особи її спадкоємця, тобто відбувається передбачена законом заміна боржника в зобов`язанні, який несе відповідальність у межах вартості майна, одержаного в спадщину.

Верховний Суд у своїй постанові від 18 вересня 2019 року у справі № 640/6274/16-ц вказав, що при вирішенні спорів про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника судам для правильного вирішення справи необхідно встановлювати такі обставини:

чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені в частинами другою та третьою статті1282 ЦК, оскільки в разі пропуску таких строків на підставі частини четвертої статті 1281 ЦК кредитор позбавляється права вимоги;

коло спадкоємців, які прийняли спадщину;

при дотриманні кредитором строків, визначених у статті 1282 ЦК, та правильному визначенні кола спадкоємців, які залучені до участі у справі як відповідачі, суд установлює дійсний розмір вимог кредитора (перевіряє розрахунок заборгованості станом на день смерті боржника, який є днем відкриття спадщини);

при доведеності та обґрунтованості вимог кредитора суду належить установити обсяг спадкового майна та його вартість, визначивши тим самим межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця відповідно до частини першої статті 1282 ЦК.

Як вже встановлено судом, неповнолітній ОСОБА_3 15 лютого 2019 року успадкував за законом Ѕ частку квартири, яка належала на праві власності його матері - ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивач, звертаючись до суду з указаним позовом посилався на те, що саме з ОСОБА_2 , як опікуна ОСОБА_6 , має бути стягнута заборгованість за необліковану електроенергію за період з 31 січня 2017 року по 05 жовтня 2017 року, оскільки саме на неї розпорядженням Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації від 30 вересня 2016 року № 735 покладено відповідальність за збереження житла за адресою: АДРЕСА_2 .

Однак така відповідальність стосується неможливості здійснення будь-яких дій пов`язаних з відчуженням, перереєстрацією, зняття з реєстрації, тощо вказаного майна без дозволу органу опіки та піклування, та не стосується виконання зобов`язань, які виникли у спадкодавця.

Зокрема, відповідно до статті 67 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням. Опікун малолітньої особи зобов`язаний дбати про її виховання, навчання та розвиток. Опікун має право вимагати повернення підопічного від осіб, які тримають його без законної підстави. Опікун вчиняє правочини від імені та в інтересах підопічного. Опікун зобов`язаний вживати заходів щодо захисту цивільних прав та інтересів підопічного.

Тобто судом установлено, що заборгованість виникла ще за життя ОСОБА_4 і після її смерті позивач мав пред`явити вимогу до її спадкоємця у строки, визначені частинами другою та третьою статті 1282 ЦК України.

Статтями 12, 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи викладене, а також те, що ОСОБА_3 прийняв спадщину відповідно до порядку, визначеному нормами ЦК України, однак позивачем не заявлені вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, тобто позивач не дотримався вимог, передбачених статтею 1281 ЦК України, тому суд прийшов до висновку про відмову в задоволенні позову.

Керуючись Законом України «Про житлово-комунальні послуги», статтями 525, 526, 615, 625, 629, 1281, 1282 ЦК України, статтями 12, 13, 76-81, 137, 141, 209, 258, 259, 263-268, 273 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_2 , яка діє в інтересах неповнолітнього онука ОСОБА_3 , про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Відомості щодо учасників справи:

позивач - Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі», , місцезнаходження: 04050, м. Київ, вул. Ю. Іллєнка, 31;

відповідач - ОСОБА_2 , яка діє в нітересах неповнолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , проживає: АДРЕСА_4 .

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення подається учасниками справи безпосередньо (частина перша статті 355 ЦПК України) або через суд першої інстанції (п. 15.5 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України) до Київського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л. М. Ішуніна