Справа №932/4687/20
Провадження №2/932/3157/20
12.05.2021 року м. Дніпро
Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:
головуючого судді Лукінової К.С.,
за участю секретаря судового засідання Іванової А.Є.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін цивільну справу за позовом Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 , третьої особи: Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради про стягнення збитків, -
До Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 , третьої особи: Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради про стягнення збитків.
Представник Дніпровської міської ради підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити.
ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, відзиву на позовну заяву та/або клопотань не надав.
Представник Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради у судове засідання не з`явився, повідомлявся про час і місце розгляду справи, причину неявки не повідомив, відзив на позов не надав.
Відповідно до ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З урахуванням положень ст. 280 ЦПК України та думки позивача щодо заочного розгляду справи, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що на виконання вимог законодавства рішенням Дніпровської міської ради від 21.03.2007 № 6/11 було затверджено Порядок залучення коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпропетровська.
Рішенням Дніпропетровської міської ради від 29.07.2011 № 5/14 Порядок залучення коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпропетровська викладений в новій редакції та має назву: Порядок залучення, розрахунку і використання коштів пайової участі (внесків) у розвитку інфраструктури міста Дніпропетровська.

Порядок № 5/14 містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску. Вказаний Порядок був прийнятий та оприлюднений Дніпровською міською радою на виконання вимог ст. 22 Закону України «Про інформацію» у встановленому порядку, а саме на офіційному веб-сайті Дніпровської міської ради (https://dniprorada.gov.ua) та у газеті «Наше місто», тому відповідно до норм ч. 1 ст. 144 Конституції України та ст. 73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», є нормативно-правовим актом, обов`язковим до виконання на території м. Дніпро. Порядок № 5/14 від 29.07.2011 є регуляторним актом. Враховуючи вищезазначене, Порядок № 5/14, є обов`язковим для застосування та виконання відповідачем.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництвом є (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) та знесення об`єкта архітектури, архітектурно-будівельний контроль, технічний та авторський нагляди під час здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єкта містобудування.

Згідно зі ст. 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Положеннями Закону № 3038-VI на момент виникнення спірних правовідносин було встановлено обов`язок замовників будівництва звернутись до відповідного органу місцевого самоврядування для укладення договору пайової участі.

На цей час положеннями Закону № 132-IX від 20.09.2019 у розумінні приписів статті 4 Цивільного кодексу України встановлено обов`язок певного кола суб`єктів - замовників будівництва - звернутись до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва та відповідно до розрахунку сплатити кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Згідно з положеннями статті 11 ЦК України у випадках, встановлених актами цивільного законодавства цивільні права та обов`язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади або органів місцевого самоврядування.

Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Згідно з п. 2.6 Порядку № 5/14 та Положення про департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради, договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту від імені міської ради укладає департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради, в особі його керівника.

Після погодження наданих забудовником показників по об`єкту постійною комісією міської ради з питань бюджету, фінансів та місцевого самоврядування департаментом економіки, фінансів та міського бюджету міської ради було підготовлено проект договору про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра по вищезазначеному об`єкту.

Листом від 30.10.2019 вих. № 10/15-554 департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради звернувся до ОСОБА_1 з пропозицією укласти договір про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра по об`єкту: «Капітальний ремонт кафетерію по АДРЕСА_1». Об`єкт загальною площею 42,7 кв.м. прийнято в експлуатацію декларацією від 04.02.2019 № ДП 47.

До теперішнього часу договір не укладено, кошти пайової участі у сумі 18 087,72 грн. не сплачено.

Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), а розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту є невід`ємною частиною цього договору.

Питання прийняття об`єктів в експлуатацію врегульовані ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідно до ч. 5 якої датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката.

На офіційному сайті державної архітектурно-будівельної інспекції України (http://dabi.gov.ua) міститься інформація, що 04.02.2019 року зареєстровано декларацію про готовність об`єкта до експлуатації № ДП 47 «Капітальний ремонт кафетерію по АДРЕСА_1, замовником якого є ОСОБА_2 .

Зазначена декларація є офіційним дозвільним документом, станом на час подання позовної заяви не скасована, відомості зазначені в ній не спростовуються відповідачем.

Отже під час реєстрації зазначеної декларації саме у замовника (забудовника) виник обов`язок звернутись не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника до органу місцевого самоврядування за укладенням договору про пайову участь та сплатити пайовий внесок на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури.

Так як датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката, відтак момент виникнення спірних правовідносин припадає на дату реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, а саме на 04.02.2019.

Ухилення замовника будівництва від укладення договору про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра до прийняття об`єкта нерухомого майна в експлуатацію є порушенням обов`язку, яке прямо передбачено законодавством.

Зазначений об`єкт було введено в експлуатацію, але пайовий внесок на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра не був сплачений відповідачем, що призвело до неотримання міським бюджетом коштів.

Відповідно до п. 2.7 «Порядку залучення, розрахунку і використання коштів пайової участі (внесків) у розвитку інфраструктури міста Дніпропетровська», затвердженого рішенням Дніпровської міської ради від 21.07.2011 № 5/14 - кошти пайової участі зараховуються до цільового фонду Дніпровської міської ради.

Цільові фонди, які утворюються органами місцевого самоврядування є складовою спеціального фонду відповідного місцевого бюджету (ст. 68 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Доходи місцевих бюджетів, інші кошти є комунальною власністю територіальної громади міста відносно яких орган місцевого самоврядування Дніпровська міська рада діючи від імені та в інтересах територіальної громади міста Дніпра відповідно до закону здійснює правомочності щодо володіння, користування та розпорядження (ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Бездіяльністю забудовника (відповідача), яка полягає в ухиленні від укладання договору про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра, порушуються права та інтереси територіальної громади міста Дніпра, в особі Дніпровської міської ради, на отримання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, які мають використовуватися для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Дніпра, у зв`язку з чим виникла необхідність звернення до суду із зазначеним позовом.

Відповідно до ч. 2 ст. 509 ЦК України зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків окрім договорів та правочинів згідно зі ст. 11 ЦК України є інші юридичні факти, а у випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов`язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади або органів місцевого самоврядування. Поряд з цим, у випадках, встановлених актами цивільного законодавства або договором, підставою виникнення цивільних прав та обов`язків може бути настання або ненастання певної події.

Згідно зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. При цьому виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін.

Аналогічні висновки містяться в постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 у справі № 339/388/16-ц (провадження № 14-261цс18).

Зазначена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду

від 15.08.2018 у справі № 646/15522/15-ц (провадження № 61-9850св18), а також постановах Верховного Суду від 27.03.2019 у справі № 203/1530/17 (провадження № 61-11144св18) від 16.01.2019 у справі № 202/7591/16-ц (провадження № 61-602св18), які прийняті в аналогічних правовідносинах по Дніпропетровському регіону.

Відповідно до ст. 610, 611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), з якими пов`язано настання правових наслідків встановлених законом або договором у вигляді відшкодування збитків.

За правилами ст. 22 ЦК України збитками є доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані ним збитки (ст. 623 ЦК України).

Протиправна поведінка відповідача полягає у тому, що договір про пайову участь замовника про внесок на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста не укладений, у зв`язку з чим відповідач не виконав свій обов`язок щодо перерахування коштів величини пайової участі у розмірі 18 087,72грн. до прийняття об`єкту в експлуатацію, тобто до 04.02.2019. Неправомірна бездіяльність відповідача щодо його обов`язку взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту є протиправною формою поведінки, внаслідок якої орган місцевого самоврядування був позбавлений права отримати на розвиток інфраструктури населеного пункту відповідну суму коштів.

Збитки, завдані територіальній громаді міста Дніпра внаслідок ухилення відповідача від укладання договору про пайову участь на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпра, а також ухилення відповідача від свого обов`язку щодо перерахування коштів величини пайової участі (18 087,72 грн.) до прийняття об`єкту в експлуатацію територіальна громада міста Дніпра, в особі Дніпровської міської ради, не отримала кошти у сумі 18 087,72 грн., розмір яких підтверджується розрахунком департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради, погодженим постійною комісією міської ради.

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою, яка виразилась у неправомірній бездіяльності відповідача щодо ухилення від укладання договору про пайову участь та завданими збитками, які виразились у несплаті коштів пайового внеску та полягає у тому, що саме внаслідок протиправних дій відповідача територіальній громаді міста Дніпра завдано збитки у виді недоотримання надходжень до місцевого бюджету в сумі 18 087,72 грн.

Відповідач, незважаючи на наявність у нього встановленого законом обов`язку взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, ухилився від укладання договору про пайову участь на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпра та не перерахував 18 087,72 грн. пайового внеску на створення та розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпра.

Договір про пайову участь є необхідним, оскільки визначає величину пайової участі, права та обов`язки сторін та інші істотні умови, але не є визначальним для виникнення обов`язку по сплаті пайового внеску, оскільки такий обов`язок було встановлено на законодавчому рівні на момент виникнення спірних правовідносин, а саме на момент введення об`єкту в експлуатацію декларацією від 04.02.2019 № ДП 47, а також обов`язок по сплаті пайового внеску встановлено перехідними положеннями Закону № 132-IX від 20.09.2019 чинним на момент подання позовної заяви.

Ухилення замовника будівництва від укладення договору про пайову участь є порушенням обов`язку сплати коштів пайового внеску на створення та розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпра, яке прямо передбачено чинним законодавством. При цьому невиконання такого зобов`язання не звільняє замовника будівництва від обов`язку сплатити коштів пайової участі, в тому числі і після прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію. Правова позиція стосовно стягнення збитків у разі ухилення замовника будівництва від укладання договору, що є порушенням зобов`язання, яке прямо передбачено законом викладена у Постановах Верховного Суду від 18.04.2018 у справі № 331/801/16-ц (провадження № 61-2241св18), від 09.10.2019 у справі № 643/11500/14-ц (провадження № 61-24718св18), від 13.11.2019 у справі № 640/13367/14-ц (провадження № 61-27742св18), Ухвалах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 21.06.2017 у справі № 64/7811/14-ц, від 22.11.2017 у справі № 336/9231/15-ц.

У зв`язку з неправомірною бездіяльністю відповідача орган місцевого самоврядування - міська рада недоотримала кошти на розвиток інфраструктури міста, тотожні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 у справі № 339/388/16-ц (провадження№ 14-261цс18), у постанові Верховного Суду від 27.02.2019 у справі № 619/4117/14-ц (провадження № 61-14648св18), від 17.05.2019 у справі № 920/403/18, від 09.10.2019 у справі

№ 643/11500/14-ц (провадження № 61-24718св18), від 13.11.2019 року у справі

№ 640/13367/14-ц (провадження № 61-27742св18).

Кошти пайової участі до бюджету відповідачем не сплачено, чим завдано шкоди місцевому бюджету та унеможливило виконання Дніпровською міською радою функцій з розвитку інфраструктури територіальної громади міста Дніпра. Вказані обставини стали підставою для звернення Дніпровської міської ради до суду, право на яке гарантоване ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини. На які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Із врахуванням того, що інтереси Дніпровської міської ради порушуються у зв`язку з ненадходження коштів пайової участі до місцевого бюджету перешкоджає виконанню місцевих програм та забезпеченню інтересів територіальної громади м. Дніпра в частині створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста, суд доходить висновку, що відповідач не виконав покладених на нього договором зобов`язання по своєчасній сплаті пайової участі, чим порушив умови договору, у зв`язку з чим позовні вимоги знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Суд, на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилалась позивач, як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, дійшов висновку про необхідність задоволення позову та стягнення з відповідача заборгованості за договором про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Дніпра у розмірі 18087,72 грн.

Вирішуючи питання про судові витрати, суд керується ч. 1 ст. 141 ЦПК України, відповідно до якої судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи, що позовна заява знайшла своє підтвердження в ході судового розгляду, тому з відповідача слід стягнути в користь позивача сплачений при зверненні до суду судовий збір в розмірі 2102,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 11, 14, 15, 509, 526, 527, 549, 610, 611, 612, 625, 629 Цивільного Кодексу України, ст.ст. 76-81, 89, 259, 263-265, 273, 280-282 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 , третьої особи: Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради про стягнення збитків - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Дніпровської міської ради () збитки (упущену вигоду) у сумі 18087,72 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Дніпровської міської ради () судовий збір у розмірі 2102,00 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду через Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя К.С. Лукінова