Справа №491/537/19
УХВАЛА

25 травня 2021 року Ананьївський районний суд Одеської області

у складі головуючого у справі судді Желяскова О.О.,

за участю секретаря судового засідання Гула О.Р.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду, в місті Ананьїв Одеської області, в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАГРОСОЮЗ ЛТД» (колишня назва ДП «УКРАГРОСОЮЗ») до ОСОБА_1 та Фермерського господарства «Церна» про визнання договору недійсним, поновлення договору оренди земельної ділянки та визнання додаткової угоди укладеною, за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Украгросоюз ЛТД» (колишня назва ДП «УКРАГРОСОЮЗ») про визнання додаткової угоди недійсною припинення договору оренди землі

В С Т А Н О В И В:

На розгляді в Ананьївському районному суді Одеської області перебуває цивільна справа за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАГРОСОЮЗ ЛТД» (колишня назва ДП «УКРАГРОСОЮЗ») до ОСОБА_1 та Фермерського господарства «Церна» про визнання договору недійсним, поновлення договору оренди земельної ділянки та визнання додаткової угоди укладеною, за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Украгросоюз ЛТД» (колишня назва ДП «УКРАГРОСОЮЗ») про визнання додаткової угоди недійсною припинення договору оренди землі.

25 травня 2021 року представники позивача у підготовче судове засідання не з`явилися, про причини неявки суду не повідомили.

Проте, 24 травня 2021 року на адресу суду надійшла заява директора ТОВ «УКРАГРОСОЮЗ ЛТД» ОСОБА_2 (Том справи №2 а.28), який діє в порядку самопредставництва юридичної особи, повноваження якого підтверджені витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (Том справи №2 а.29), відповідно до якої представник позивача просив суд залишити без розгляду позовну заяву ТОВ «УКРАГРОСОЮЗ ЛТД» до ОСОБА_1 та ФГ «ЦЕРНА» про визнання договору недійсним, поновлення договору оренди земельної ділянки та визнання додаткової угоди укладеною.

Крім того, з вказаної заяви вбачається, що позивачу відомо про призначення підготовчого судового засідання у справі на 25 травня 2021 року.

Відповідач за первісним позовом ОСОБА_1 та представник відповідача за первісним позовом ФГ «ЦЕРНА» - Рибакова Л.А., повноваження якої на представництво інтересів ОСОБА_1 підтверджені копією ордеру серії МК №71939 від 25 червня 2019 року (Том справи №1 а.125) та на представництво інтересів ФГ «ЦЕРНА» довіреністю від 20 червня 2019 року (Том справи №1 а.126), 25 травня 2021 року, у підготовче судове засідання не з`явилися.

Проте, 25 травня 2021 року на адресу суду надійшла письмова заява ОСОБА_3 (Том справи №2 а.31), в якій представник відповідачів просила суд залишити зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ТОВ «УКРАГРОСОЮЗ ЛТД» без розгляду.

Суд бере до уваги положення частини 1 статті 197 ЦПК України відповідно до якої підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи.

При цьому, згідно положень частини 2 статті 128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

З системного аналізу зазначених норм вбачається, що законодавцем визнано, що для проведення підготовчого судового засідання явка учасників справи не є обов`язковою.

Частиною 2 статті 198 ЦПК України визначено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Частиною 2 статті 223 ЦПК України визначено, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

При цьому, як зазначалося, в суду наявні відомості про належне сповіщення учасників справи, пунктом 10 частини 2 статті 197 ЦПК України до питань які вирішує суд у підготовчому провадженні віднесено вирішення заяв та клопотань учасників справи, враховуючи викладене суд вважає за можливе провести підготовче судове засідання за відсутності учасників справи.

У відповідності до положень частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд вивчивши матеріали справи та заяви сторін у справі про залишення їх позовних заяв без розгляду приходить до висновку, що вказані заяви підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно частини 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Пунктом 5 частини 3 статті 2 ЦПК України одним з основних принципів цивільного судочинства визначено диспозитивність.

Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України, якою дано визначення принципу диспозитивності цивільного судочинства, визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною 3 статті 13 ЦПК України визначено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Реалізація принципу диспозитивності знайшла своє відображення у пункті 1 частини 2 статті 49 ЦПК України, відповідно до якого позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог).

Зі змісту наведених норм вбачається, що як ініціація перед судом судового розгляду спору, так і припинення такого розгляду є беззаперечними правами позивача, окрім виключень наведених в частині 6 статті 49 ЦПК України, які узгоджуються з реченням 2 частини 3 статті 13 ЦПК України. Так, згідно пункту 4 частини 1 статті 255 ЦПК України суд закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову і така відмова прийнята судом.

При цьому, ЦПК України також містить інститут залишення позовної заяви без розгляду, який відрізняється від інституту закриття провадження у справі, зокрема, наслідками (ст.256 та ч.2 ст.257 ЦПК України).

Так, пунктом 5 частини 1 статті 257 ЦПК України визначено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Зі змісту наведеної норми вбачається, що вона носить імперативний (спрямовуючий дії суду) характер, та фактично встановлює обов`язок суду постановити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, при подачі позивачем відповідної заяви до початку розгляду справи по суті.

При цьому, вивченням матеріалів справи встановлено, що станом на 25 травня 2021 року провадження у справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАГРОСОЮЗ ЛТД» (колишня назва ДП «УКРАГРОСОЮЗ») до ОСОБА_1 та Фермерського господарства «Церна» про визнання договору недійсним, поновлення договору оренди земельної ділянки та визнання додаткової угоди укладеною, за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Украгросоюз ЛТД» (колишня назва ДП «УКРАГРОСОЮЗ») про визнання додаткової угоди недійсною припинення договору оренди землі, знаходиться на стадії підготовчого провадження, у зв`язку з чим заяви представників сторін у справі про залишення позовних заяв без розгляду підлягають задоволенню.

Суд звертає увагу на те, що згідно частини 3 статті 257 ЦПК України в ухвалі про залишення позову без розгляду можуть бути вирішені питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з державного бюджету.

Проте, заяв або клопотань від учасників справи про розподіл судових витрат на адресу суду не надходило, у зв`язку з чим зазначене питання судом не вирішується.

Керуючись ст.ст.2, 13, 49, 257, 258-261, 351-353 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАГРОСОЮЗ ЛТД» (колишня назва ДП «УКРАГРОСОЮЗ») до ОСОБА_1 та Фермерського господарства «Церна» про визнання договору недійсним, поновлення договору оренди земельної ділянки та визнання додаткової угоди укладеною, - залишити без розгляду.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Украгросоюз ЛТД» (колишня назва ДП «УКРАГРОСОЮЗ») про визнання додаткової угоди недійсною припинення договору оренди землі, - залишити без розгляду.

Роз`яснити сторонам, що в силу положень ч.2 ст.257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Копію ухвали направити учасникам справи.

У відповідності до положень ч.2 ст.261 ЦПК України ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

У відповідності до положень ч.2 ст.352, ч.1 ст.353, ч.1 ст.354 ЦПК України (в редакції після 15 грудня 2017 року) з урахуванням положень п.15.5 ч.1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України (в редакції після 15 грудня 2017 року) ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги через місцевий суд.

При цьому, роз`яснити, що учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Роз`яснити, що у відповідності до положень пункту 3 Розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя: О.О.Желясков