29 листопада 2021 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого суддіСаламон О.Б.
з участю секретаряКостриця В.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, -
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме кв. АДРЕСА_1 , посилаючись на те, що вказана квартира належить йому та його сину ОСОБА_3 в рівних частках на праві власності на підставі свідоцтва про право власності. В спірній квартирі зареєстровані позивач та ОСОБА_2 , котра є колишньою дружиною позивача. При цьому між позивачем та ОСОБА_2 шлюб розірвано рішенням Деснянського районного суду м. Києва, давно проживають окремо один від одного та не спілкуються. Позивач зазначає, шо відповідач фактично проживає в АДРЕСА_2 . При цьому відповідач не проживає у вказаній квартирі, не сплачує комунальні послуги, в утриманні житла учкасті не приймає та особистих речей в квартирі не має. У зв`язку з вказаним, позивач вимушений звертатись до суду з зазначеним позовом.
10.08.2021 ухвалою Деснянського районного суду м. Києва відкрито провадження по справі, постановлено здійснювати розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи.
Позивач в судове засідання не з`явився, подав до суду клопотання, просить розглянути справу за його відсутності, вимоги позову підтримує в повному обсязі, не заперечує щодо розгляду справи в порядку заочного провадження.
Відповідач в судове засідання не з`явилась, причини неявки суду не повідомила, про розгляд справи повідомлялась належним чином, за зареєстрованим місцем проживання, відзиву на позов до суду не подавала.
Оскільки відповідач в судове засідання не з`явилася, про розгляд справи повідомлялась належним чином, та позивач не заперечує щодо розгляду справи в порядку заочного провадження, суд вважає можливим розглянути спір відповідно до ст.ст. 280-282 ЦПК України та на підставі матеріалів справи постановити заочне рішення.
Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову з наступних підстав.
Судом встановлено, що у відповідності до свідоцтва про право власності, виданого 11.11.2016 Відділом приватизації державного житлового фонду, квартира за адресою: АДРЕСА_3 належть на праві приватної спільної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_3 в рівних долях.
Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 15.02.2017 квартира за адресою: АДРЕСА_3 , форма власності - приватна, вид спільної власності - спільна часткова, 1/ч частки належить ОСОБА_1 , Ѕ частки ОСОБА_3 .
Зігдно витягу з Реєстру територіальної громади м. Києва в спірній квартирі зареєстровані сторони по справі.
Рішенням Деснянського районного суду м.Києві від 09.06.2021 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 26.09.2003 року Відділом реєстрації актів громадського стану Нахімовського управління юстиції м. Севастополя, а/з 485 - розірвано.

Згідно акту від 29.07.2021, підписаного мешканцями ОСОБА_4 та ОСОБА_5 підтверджено, що в кв. АДРЕСА_1 ОСОБА_2 , 1956 року народження, не проживає.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 квітня 1985 року з наступними змінами, у справах про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, необхідно з`ясувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки, у разі їх поважності, суд може продовжити пропущений строк.

Відповідач не зверталась до суду з вимогою про продовження строку на відсутність у спірній квартирі.

Вище викладені обставини свідчать про те, що відповідач не проживає в квартирі за місцем реєстрації без поважних причин понад рік.

Суду не надані докази, які б свідчили про те, що відповідач не проживає в спірній квартирі понад рік з поважних причин. Вона виїхав із спірної квартири добровільно, ніяких перешкод у користуванні спірним житлом з боку позивача та інших осіб відповідачу не чинилося, зокрема доказів зворотнього суду не надано.

Статтею 405 ЦК України встановлено, що член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності без поважних причин понад один рік.

Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідач не проживаючи в спірній квартирі, але залишаючись зареєстрованим в ній, перешкоджає позивачу в користуванні власністю.

Виходячи з вказаного вимоги позову є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 7 Закону України „Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" зняття з реєстрації місця проживання здійснюється за заявою особи, запиту органу реєстрації, остаточного рішення суду, свідоцтва про смерть.

Таким чином, виходячи зі змісту зазначеного закону, прийняте рішення суду відповідно є підставою для зняття цієї особи з реєстрації, тому додатково зобов`язувати реєстраційні органи вчиняти ці дії не має потреби.

Враховуючи те, що відповідно до ст. 7 „Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" рішення суду по справам даної категорії є безпосередньою підставою для зняття з реєстрації особи, яка визнана за рішенням суду такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, реєстраційний орган не вправі відмовити в знятті з реєстрації такої особи з посиланням на те, що суд не зобов`язав його вчинити цю дію.

Керуючись ст.ст. 2, 5-7, 10-12, 76-83, 189, 211, 258, 259 ЦПК України, ст. 319, 321, 383, 386, 391, 405 ЦК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування - квартирою АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 908 грн.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.

Рішення може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його проголошення/складання повного тексту шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 .

Відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 .

Повний текст рішення складено 06.12.2021.

Суддя Деснянського районного суду м. Києва О.Б. Саламон