провадження № 2-зз/752/76/21
УХВАЛА

30.04.2021 року Голосіївський районний суд м. Києва

в складі судді Чередніченко Н.П.

за участю секретаря Шевчук М.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві заяву адвоката Мегедь Лілії Ніазівни в інтересах ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, подану по цивільній справі за № 2-134/12 за позовом прокурора Московського району м. Києва в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського нотаріального округу Бондаренко Жанна Олександрівна про визнання договору дарування квартири недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебувала справа № 2-134/12 за позовом прокурора Московського району м. Києва в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського нотаріального округу Бондаренко Жанна Олександрівна про визнання договору дарування квартири недійсним.

В квітні 2021 року до суду звернулась адвокат Мегедь Л.Н. в інтересах ОСОБА_1 , в якій просила суд скасувати заходи забезпечення позову, накладені ухвалою Московського районного суду м. Києва від 27.01.1998 року про арешт квартири АДРЕСА_1 . В обґрунтування заяви зазначено, що в провадженні суду перебувала справа № 2-134/12. Рішенням суду вимоги ОСОБА_2 було задоволено та визнано договір дарування квартири недійсним. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер, та спадкоємцем, останнього, є ОСОБА_1 . При видачі свідоцтва на спадщину за законом було встановлено, що на вказану квартиру ухвалою суду від 27.01.1998 року було накладено арешт. З огляду на викладене, а також приймаючи до уваги те, що у справі було ухвалено рішення, яке набрало законної сили, на даний час необхідності в забезпеченні позову немає, а тому заявник вимушена звернутись до суду із даною заявою.

Сторони в судове засідання не з`явились. Судом про розгляд справи повідомлялись належним чином, в зв`язку з чим суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, заяви та додані до неї докази, вважає, що в задоволенні клопотання слід відмовити за наступних підстав.

За положеннями ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову. У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Згідно із п.1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується шляхом накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться ц нього чи інших майно осіб.

Відповідно до п.10 Постанови Пленуму ВСУ від 22.12.2006N 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду,яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це,суд при задоволенні позову не в праві скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання,за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини,що зумовили його застосування.

За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Ухвала суду про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, або про відмову в скасуванні забезпечення позову може бути оскаржена.

Вказаною вище нормою процесуального права передбачений порядок скасування ухвали про забезпечення позову, відповідно до якої застосовані заходи можуть бути скасовані лише за заявою особи, щодо якої вжито заходи забезпечення позову.

Перевіривши матеріали справи було встановлено, що у справі відсутній оригінал ухвали Московського районного суду м. Києва від 27.01.1998 року, якою було накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , про що зазначено в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, та копію якої було надано стороною заявника.

Крім того, матеріали справи не містять даних про вжиття у справі заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на вказану квартиру.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що матеріали справи не містять доказів того, що судом у справі були вжиті заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру, оригінал ухвали суду від 27.01.1998 року, копія якої була надана стороною заявника в матеріалах справи відсутня, а тому суд не вбачає законних підстав для скасування заходів забезпечення позову у даній справі шляхом зняття арешту, в зв`язку з чим в задоволенні заяви слід відмовити.

Керуючись ст. 158 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви адвоката Мегедь Лілії Ніазівни в інтересах ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, подану по цивільній справі за № 2-134/12 за позовом прокурора Московського району м. Києва в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського нотаріального округу Бондаренко Жанна Олександрівна про визнання договору дарування квартири недійсним, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.П. Чередніченко