Справа № 453/119/21
№ провадження 2/453/187/21
про залишення позовної заяви без руху
06 травня 2021 року м. Сколе
Суддя Сколівського районного суду Львівської області Брона А.Л., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Сектору дізнання Сколівського відділення поліції Стрийського віділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області про відшкодування моральної шкоди,-
29.01.2021 року позивачка ОСОБА_1 звернулася в суд з позовною заявою до ОСОБА_2 , Сектору дізнання Сколівського відділення поліції Стрийського віділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області в якій просить суд стягнути з відповідачки ОСОБА_2 на її користь моральну шкоду в розмірі 50 000 грн., визнати незаконними дії, рішення та бездіяльність Сектору дізнання Сколівського відділення поліції Стрийського віділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області, стягнути на її користь моральну шкоду на власний розсуд та судові витрати покласти на відповідачку.
Ухвалою судді Сколівського районного суду Львівської області Курницької В.Я. від 22.02.2021 року заяву позивачки ОСОБА_1 про відвід судді Курницької В.Я.- задоволено.
Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.02.2021 року справу розподілено судді Ясінському Ю.Є., для розгляду.
Ухвалою судді Сколівського районного суду Львівської області Ясінського Ю.Є. від 12.04.2021 року заяву позивачки ОСОБА_1 про відвід судді Ясінського Ю.Є.- задоволено.
На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.04.2021 року, зазначена вище справа передана судді Броні А.Л., для розгляду.
Ухвалою судді Сколівського районного суду Львівської області Брони А.Л. від 15.04.2021 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Сектору дізнання Сколівського відділення поліції Стрийського віділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області про відшкодування моральної шкоди - залишено без руху. Встановлено позивачці строк для усунення виявлених судом недоліків заяви протягом десяти днів з дня вручення їй копії ухвали.
На вимоги вказаної ухвали судді, 29.04.2021 року через канцелярію суду позивачкою ОСОБА_1 було подано клопотання про відстрочення сплати судового збору, оскільки вона є членом малозабезпеченої сім`ї та якій завдано моральної шкоди здоров`ю до винесення судового рішення у справі.
Вивчивши матеріали позовної заяви, приходжу до наступного висновку.
Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).
Положення пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачає, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. За правилами частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Відповідно до наведеної норми, підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони.
З п. 29 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» вбачається, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи.
Отже, чинним законодавством визначено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення заявника від сплати судового збору. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.
У підтвердження своїх доводів щодо майнового стану, що перешкоджав сплаті позивачкою судового збору у встановленому законодавством розмірі додано витяг з її медичної книжки та копію епікризу історії хвороби, з якої вбачається, що такій 21.01.2013 року проводилось оперативне втручання. Окрім цього додані відомості з Державного реєстру фізичних осіб та платників податків про суми виплачених доходів та утриманням податків, відповідно до яких ОСОБА_1 за період з 1 кварталу 2020 року по 03 жовтня 2020 року не отримувала доходи.
Відповідно до ст. 190 ЦК України, майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки.
В контексті відстрочення, розстрочення або звільнення сплати судового збору слід зазначити, що майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Аналіз такого врегулювання та судової практики дає підстави зробити висновок про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Вказані обставини є важливими чинниками при визначенні того, скористалася ця особа своїм правом доступу до суду чи ні та чи мала "розгляд судом".
Враховуючи, що відстрочення, розстрочення або звільнення сплати судового збору допускається у виняткових випадках і залежно від обставин справи, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу. Доказами рівня майнового стану фізичної або юридичної особи можуть бути наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.
Позивачкою до клопотання не надано суду безспірних доказів на підтвердження майнового стану на дату звернення до суду з позовною заявою, а також обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, наявність виняткових випадків для застосування спеціальних заходів, а також не є підтвердженням відсутності інших доходів у позивачки станом на день подання позову, а тому суд вважає, що клопотання такої є необґрунтованим, не містить достатніх доказів, які б свідчили про неможливість здійснення дій по оплаті судового збору.
З огляду на викладене, суд приходить до висновку про необґрунтованість клопотання позивачки ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору.
У зв`язку з відмовою у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору та при наявності ухвали про залишення позовної заяви без руху від 15.04.2021 року, необхідно надати позивачці строк для усунення недоліків, а саме надати суду належні та допустимі докази рівня її майнового стану.
Крім того, судом встановлено, що позивачкою не зазначено в позовній заяві відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, підтвердження позивачки про те, що нею не подано іншого позову (позовів) до цих відповідачів з тим самим предметом та з тих самих підстав, а також не долучено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивачка понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.
Відповідно до частини 1 статті 185ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
У зв`язку з наведеним, в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору слід відмовити, а позовну заяву - залишити без руху із наданням десятиденного строку для усунення вказаних недоліків з дня вручення ухвали.
Керуючись ст. ст. 176, 177, 185, 258-261 ЦПК України, суддя, -
п о с т а н о в и в:
В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Сектору дізнання Сколівського відділення поліції Стрийського віділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області про відшкодування моральної шкоди - залишити без руху.
Встановити позивачці строк для усунення виявлених судом недоліків заяви протягом десяти днів з дня вручення їй копії ухвали.
Роз`яснити, що при невиконанні вимог даної ухвали у встановлений строк, відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України, заява буде вважатися неподаною і повернута заявниці.
Копію ухвали надіслати заявнику.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя