У Х В А Л А

17 травня 2021 року

м. Київ

справа №365/399/18

провадження № 22-ц/824/8010/2021

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Кравець В.А., розглянувши спільну заяву позивача ОСОБА_1 та третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_2 про відвід судді-доповідача Кравець В.А., -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Київській області, Згурівської районної державної адміністрації Київської області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , Державного підприємства «Київський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, Фермерське господарство «Дарія» про визнання незаконними дій, скасування наказів органу державної влади та державної реєстрації земельних ділянок у Державному земельному кадастрі, зобов`язання вчинити дії та скасування державної реєстрації права власності земельних ділянок із визнанням недійсними свідоцтв, виданих на підставі такої реєстрації прав та за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_2 до Головного управління Держгеокадастру у Київській області, Згурівської районної державної адміністрації Київської області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , Державного підприємства «Київський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, Фермерське господарство «Дарія» про визнання незаконними дій, скасування наказів органу державної влади та державної реєстрації земельної ділянки у Державному земельному кадастрі та скасування державної реєстрації права власності земельної ділянки із визнанням недійсним свідоцтва, виданого на підставі такої реєстрації права за апеляційною скаргою позивача ОСОБА_1 та третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_2 на рішення Згурівського районного суду Київської області від 02 березня 2021 року.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського апеляційного суду від 20 квітня 2021 року справу призначено судді-доповідачу Кравець В.А., судді, які входять до складу колегії: Кравець В.А. - головуючий суддя, Желепа О.В., Мазурик О.Ф.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 22 квітня 2021 року апеляційну скаргу позивача та третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, залишено без руху. Надано скаржникам строк до 22 травня 2021 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали, для надіслання на адресу апеляційного суду окремих апеляційних скарг із зазначенням вимог, що стосуються кожного апелянта окремо, які відповідатимуть вимогам статті 356 ЦПК України.

11 травня 2021 року на виконання вимог ухвали позивачем та третьою особою подано окремі апеляційні скарги, які надійшли до апеляційного суду 14 травня 2021 року та отримані суддею Кравець В.А. 17 травня 2021 року. До апеляційної скарги ОСОБА_1 долучено спільну із ОСОБА_8 заяву про відвід судді-доповідача Кравець В.А.

Заява обґрунтована тим, що у суду були відсутні підстави для залишення апеляційної скарги без руху, що, на думку заявників, свідчить про наявність обставин, що викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності судді, а також є підставою для відводу головуючого судді.

Частиною першою - третьою статті 40 ЦПК України передбачено, що питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Суддя не може розглядати справу і підлягає відводу з підстав, передбачених статтею 36 ЦПК України.

Відповідно до положень статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (Білуха проти України, N 33949/02, § 49 - 52, від 9 листопада 2006 року).

Обґрунтовуючи заяву про відвід ОСОБА_1 та ОСОБА_8 посилаються на те, що суддя-доповідач Кравець В.А. безпідставно залишила без руху подану останніми апеляційну скаргу, зазначивши в ухвалі «псевдонедоліки», що, на переконання заявників, є порушенням фундаментального права на доступ до правосуддя.

Таким чином, дії позивача та третьої особи, що заявляє самостійні вимоги, фактично зводяться до незгоди з рішенням судді.

Згідно зі статтею 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до пунктів 2, 11 частини третьої статті 2 ЦПК України повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами віднесено до основних засад (принципів) цивільного судочинства.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

При цьому, відповідно до частини першої, другої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається; перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

З огляду на викладене та враховуючи підстави відводу, суд дійшов висновку, що заява про відвід є необґрунтованою, оскільки не містить в собі підстав для відводу, у зв`язку з чим заява підлягає передачі у відповідності до частини третьої статті 40 ЦПК України на розгляд судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу.

Керуючись статтями 36, 40 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Заявлений позивачем ОСОБА_1 та третьою особою, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_2 відвід головуючому судді Кравець В.А. визнати необґрунтованим та передати питання про відвід для вирішення іншим суддею у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В.А. Кравець