Провадження № 2-п/161/128/21
У Х В А Л А

09 грудня 2021 року місто Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області

в складі:

головуючого судді Івасюти Л.В.

за участю секретаря судового засідання Юхим А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Луцьку заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Луцького міськрайонного суду від 27 жовтня 2019 року у справі № 161/13918/19 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в суд із заявою про перегляд заочного рішення Луцького міськрайонного суду від 27.10.2019 у справі № 161/13918/19 за позовом АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості.

Заяву обґрунтовує тим, що заочним рішенням Луцького міськрайонного суду Волинської області від 27.10.2019 у справі № 161/13918/19, ухвалено стягнути з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованість за тілом кредиту та простроченим тілом кредиту, за кредитним договором б/н від 08.09.2010, в сумі 30072,82 грн. та 1921 грн. судових витрат. 27.12.2019 на підставі вказаного рішення, відкрито виконавче провадження № 60942003. Зазначає, що з таким рішенням вона не згідна, оскільки навіть не знала про такий спрів, заочне рішення від 29.10.2019, позовну заяву, ухвалу про відкриття провадження у справі та повістки про виклик до суду вона не отримувала. Вказує, що місцем її реєстрації з 1991 по 2013 роки місцем її реєстрації було АДРЕСА_1 , а з 27.03.2013 по 03.07.2019 АДРЕСА_2 , а з 06.11.2019 по даний час АДРЕСА_3 . Про зазначений спір та як наслідок ухвалення заочного рішення вона дізналася після укладення договору про надання правової допомоги із адвокатом 19.11.2021. Заочне рішення суду від 27.10.2019 ухвалене без належного дослідження усіх обставин справи, зокрема додаткові угоди про збільшення кредитного ліміту нею не укладалися.

Посилаючись на викладене, просить суд поновити їй строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Луцького міськрайонного суду від 29.10.2019 у справі № 161/13918/19 та скасувати його, справу призначити до розгляду в спрощеному проваджені.

Від представника заявника надійшла заява про розгляд справи у його відсутності, подану заяву підтримує та просить задовольнити.

Від АТ КБ «Приватбанк» надішла заява про відкладення розгляду справи.

Суд не приймає до уваги подану АТ КБ «Приватбанк» заяву, та вважає за можливе проводити розгляд заяви у відсутності представника АТ КБ «Приватбанк».

У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, подані заявником докази на підтвердження обґрунтованості заявлених вимог, суд установив таке.

19.08.2019 АТ КБ «Приватбанк» звернулося в суд з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою судді від 22.08.2019 відкрито спрощене позовне провадження у справі.

Судова повістка надсилалася ОСОБА_1 від 25.02.2019 та була повернута за закінченням терміну зберігання. В подальшому ОСОБА_1 повідомлялася про розгляд справи щодо неї за допомогою оголошення на офіційному веб-сайті «Судова влада».

29.10.2019 Луцьким міськрайонним судом Волинської області ухвалено заочне рішення у справі, яке рекомендованим листом надсилалося ОСОБА_1 , конверт повернувся до суду за закінченням терміну зберігання.

На думку суду, в ОСОБА_1 були відсутні будь-які об`єктивні причини для отримання інформації по справі щодо неї та відповідно копії судового рішення.

Натомість ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення більше ніж за два роки.

Відповідно до ст.284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

За положеннями ст.ст. 126-127 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Так, відповідно до п.8 ст.129 Конституції України одним із фундаментальних принципів правосуддя є забезпечення апеляційного і касаційного оскарження рішення суду, окрім випадків, встановлених законом. Аналогічні норми містяться в статті 14 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», а також у всіх процесуальних кодексах України.

Поняття «перегляд судового рішення» є значно ширшим ніж «оскарження судового рішення» в розумінні процесуального законодавства.

Поняття «забезпечення права» за своїм змістом є більш широким поняттям, ніж поняття «право», яке використовується у законі, бо воно передбачає, крім самого «права», ще й гарантований державою механізм його реалізації. Забезпечення права на оскарження включає як можливість оскарження судового рішення, так і обов`язок суду прийняти та розглянути подану заяву чи скаргу.

Відповідно до положень статті 126, частини 4 статті 284 ЦПК України у разі пропущення строку, встановленого частиною 2-3 цієї статті, з причин, визнаних поважними, суд за заявою особи, яка подала заяву, може поновити цей строк.

Втім, процесуальний Закон не дає визначення терміну «поважні причини». Однак в Рішенні Верховного суду України від 13.09.2006 по справі № 6-26370кс04 вказане наступне: «Поважними причинами пропуску строку позовної давності вважаються такі обставини, за яких своєчасне пред`явлення позову стає неможливим або утрудненим» .

Відповідно до вимог ст. 272 ЦПК України копія рішення суду направляється учасникам справи протягом двох днів після його ухвалення. За заявою учасника справи копія судового рішення вручається йому під розписку безпосередньо в суді.

Суд при розгляді питання про поновлення пропущених строків повинен обґрунтувати свою позицію відповідними доводами, а не лише зазначити «визнати поважними причини пропуску процесуальних строків» (Ухвала ВСУ від 26.01.06 справа № N 6-7307кс04).

Більше того, при дослідженні питання стосовно пропущення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, суд враховує неодноразову позицію Верховний Суду, безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

За таких обставин, суд не приймає до уваги посилання ОСОБА_1 на поважність причин пропуску строку для звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення. Дані твердження заявника спростовуються матеріалами справи.

Із дослідженої в судовому засіданні цивільної справи № 161/13918/19 випливає, що ОСОБА_1 направлялася копія судового рішення, однак остання свідомо не забирала його з поштового відділення, що свідчить про її не бажання, бути належним чином проінформованою про наслідки розгляду справи щодо неї.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.11.2021 у справі № 214/5505/16 (провадження № 214/5505/16) вказано, що: «Заяву про перегляд заочного рішення, оформлену відповідно до вимог, установлених частинами першою - сьомою статті 285 ЦПК України, суд приймає та розглядає у порядку, передбаченому статтями 286, 287 ЦПК України. За змістом речення першого частини першої статті 286 ЦПК України суд зобов`язаний прийняти до розгляду заяву про перегляд заочного рішення, якщо вона відповідає зазначеним вимогам, тобто є належно оформленою. Визначений у статті 287 ЦПК України порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення застосовний як до розгляду суті цієї заяви, так і до розгляду на предмет дотримання строку її подання. У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення;2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження (речення перше частини третьої статті 287 ЦПК України). У разі відмови у задоволенні заяви про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суд з цієї причини відмовляє у задоволенні такої заяви про перегляд. Тоді відповідач, який її подав, може оскаржити в апеляційному порядку заочне рішення, обґрунтувавши, зокрема, поважність причин для пропуску строку на подання заяви про перегляд цього рішення».

Відтак, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення та поновлення строку на його перегляд поза межами розумних строків, а відтак підстав для поновлення пропущеного строку відсутні, що є наслідком залишення зяави без задоволення.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 120-122, 126, 284-287 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Луцького міськрайонного суду від 27 жовтня 2019 року у справі № 161/13918/19 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Л.В. Івасюта