Справа № 201/230/13
Провадження №2з/932/84/21
У Х В А Л А

«31» серпня 2021 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

в складі : головуючого судді: Цитульського В.І.

за участю секретаря: Мудраченко Д.О.

позивача: ОСОБА_1

представника позивача: ОСОБА_2

відповідача: ОСОБА_3

третя особа: ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дніпропетровська цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи - Перша Дніпропетровська державна нотаріальна контора, ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , про визнання заповіту недійсним, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває вищезазначена цивільна справа.

13 травня 2021 року представник позивача звернувся з клопотанням про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи та витребування медичної документації ОСОБА_10 . В обґрунтування клопотання зазначив, що експертами ОСОБА_11 та ОСОБА_12 було надано завідомо неправдивий висновок, оскільки експертиза здійснювалась експертами без медичної документації щодо стану здоров`я померлої ОСОБА_10 , підпис якої досліджувався на складеному заповіті. В свою чергу, експерти ОСОБА_11 та ОСОБА_12 були зобов`язані отримати і провести експертизу виключно за наявності відомостей та документів про стан здоров`я померлої ОСОБА_10 , підпис якої досліджувався. Крім того, експерти ОСОБА_11 та ОСОБА_12 при проведенні експертизи не витребували відомості та документи про стан здоров`я померлої ОСОБА_10 . Заявник звертався з заявою до експертів і повідомляв про необхідність проведення дослідження виключно з урахуванням відомостей про стан здоров`я померлої ОСОБА_10 . А також з метою проведення судової експертизи з наступним отриманням істинного і об`єктивного висновку, є необхідним витребувати амбулаторну картку померлої ОСОБА_10 , що узгоджується з підпунктом 1.12 пункту 1 Інструкції.

Суд, заслухавши думку учасників справи, оглянувши матеріали цивільної справи, клопотання про проведення експертизи, приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом встановлено, що ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 12 січня 2016 року за клопотанням позивача призначена судова почеркознавча експертиза на вирішення якої поставлене питання : «Чи виконано підпис на заповіті від 21.12.1994 року, складеного на позивача ОСОБА_3 власноруч ОСОБА_10 або іншою особою?». Проведення вказаної експертизи доручено експертам Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Згідно висновку експерта №453-16 від 13.04.2016 року два підписи від імені ОСОБА_10 на заповіті від 21 грудня 1994 року складеного на ОСОБА_3 , - виконано самою ОСОБА_10 .

Представник позивача, заявляючи клопотання про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи наполягав на тому, що експертами ОСОБА_11 та ОСОБА_12 було надано завідомо неправдивий висновок. Свідченням того, що висновок Дніпропетровського НДІ судових експертиз (експерти ОСОБА_11 та ОСОБА_12 ) є завідомо неправдивим є факт того, що експертиза здійснювалась експертами без медичної документації щодо стану здоров`я померлої ОСОБА_10 , підпис якої досліджувався на складеному заповіті. В свою чергу, експерти ОСОБА_11 та ОСОБА_12 були зобов`язані отримати і провести експертизу виключно за наявності відомостей та документів про стан здоров`я померлої ОСОБА_10 , підпис якої досліджувався.

Згідно матеріалів справи, при призначенні і проведенні експертиз у даній справі сторонами справи відводи експертам Дніпропетровського НДІ судових експертиз не заявлялись.

Відповідно до положень статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина 1статті 81 ЦПК України).

Судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою, якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

Відповідно до статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, а учасники справи можуть запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта (частини 4, 5статті 103 ЦПК України).

Згідно статті 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Відповідно до пункту 1.2.11 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 №53/5(у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5), згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Згідно пункту 3.6 Інструкції, у разі призначення експертизи (залучення експерта) для проведення додаткової або повторної експертизи, крім матеріалів, зазначених у пункті 3.3 цього розділу, до експертної установи (експертові) надаються також висновки попередніх експертиз з усіма додатками (фотознімками, порівняльними зразками тощо), а також додаткові матеріали, що стосуються предмета експертизи, які були зібрані після надання первинного висновку.

У разі необхідності проведення додаткової або повторної експертизи у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються мотиви та підстави для її призначення.

За змістом пункту 4.15 Інструкції, у дослідницькій частині висновку експерта при проведенні повторної експертизи вказуються причини розбіжностей з висновками попередніх експертиз, якщо такі розбіжності мали місце.

Відповідно до постанови № 4 від 23.03.2012 року «Про деякі питання практики призначення судової експертизи» повторною визнається судова експертиза, у проведенні якої експерт досліджує ті ж самі об`єкти і вирішує ті ж самі питання, які досліджувалися і вирішувалися у первинній судові експертизі. Нові об`єкти на дослідження повторної судової експертизи подаватися не можуть, так само як не можуть ставитися на її вирішення питання, які не розглядалися попередньою експертизою.

Повторна судова експертиза призначається з ініціативи суду або за клопотанням учасників процесу, якщо висновок експерта визнано необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи, або коли він викликає сумнів у його правильності, або за наявності істотного порушення норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав сторін чи інших осіб.

Повторну судову експертизу може бути призначено також, якщо є розходження у висновках кількох експертів і їх неможливо усунути шляхом одержання додаткових пояснень експертів у судовому засіданні.

Повторну судову експертизу слід доручати іншому експерту (експертам).

Як роз`яснено у пункті 11Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», в ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта.

Представник позивача вказує, що для проведення експертизи були надані не всі документи, а саме не отримано медичної документації щодо стану здоров`я ОСОБА_10 .

Проте суд вважає, що зазначені обставини не є підставою для призначення повторної експертизи.

Згідно п. 1.13 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень достатність та якість наданих для проведення експертизи зразків почерку та підпису особи визначаються експертом у кожній конкретній ситуації. Критерієм достатності обсягу порівняльного матеріалу вважається надання такої його кількості, за якою можливо виявити індивідуальність, варіаційність та стійкість ознак в досліджуваному об`єкту і зразках почерку (підпису) певного виконавця.

З матеріалів справи вбачається, що для проведення експертизи згідно супровідного листа надана цивільна справа № 201/230/13-ц (провадження № 2/201/290/2016) в трьох томах: том 1 на 244 арк., том 2 на 242 арк., том 3 на 207 арк.; конверт з наступними документами:

оригінал досліджуваного заповіту, складеного від імені ОСОБА_10 , посвідченого 21.12.1994 державним нотаріусом Першої дніпропетровської державної нотаріальної контори та зареєстрованого в реєстрі за № 4-10221 на 1 арк.;

оригінал інвентаризаційної справи № 13063 за адресою: АДРЕСА_1 на 138 арк., в якій містяться документи з вільними зразками почерку та підпису ОСОБА_10 : замовлення № 654 від 08.09.1972 (а с. 10), замовлення № 4588 від 05.09.1975 (а.с.23), замовлення № 17054 від 04.01.1985 (а.с.32), замовлення № 11824 від 15.07.1988 (а.с.48), електрофотокопія доручення від 11.09.2003 (а.с.66), електрофотокопія доручення від 28.02.2004 (а.с.77),

документи з вільними зразками почерку та підпису ОСОБА_10 : оригінал заповіту, складеного від імені ОСОБА_10 29.06.1994, зареєстрованого в реєстрі за № 7- 3887 на 1 арк.; оригінал заповіту, складеного від імені ОСОБА_10 01.06.1994, зареєстрованого в реєстрі за № 7-3001 на 1 арк.; оригінал заяви ОСОБА_10 від 07.12.1979 про призначення пенсії на 1 арк.; оригінал подання від 07.12.1979 для призначення ОСОБА_10 на 2 арк.; оригінал заяви від імені ОСОБА_10 від 29.06.1994 на 1 арк.; оригінал зобов`язання від імені ОСОБА_10 від 13.10.2003 на 1 арк.; оригінали двох заяв про видачу паспорта (форма № 1) від 24.07.1974 та від 12.06.2002 на 2 арк

Клопотання про витребування додаткових матеріалів після надходження зазначених зразків експерт не заявляв, висновків про недостатність обсягу матеріалу експерт не висловлював.

Отже той факт, що для проведення експертизи не були надані медичні документи ОСОБА_10 , не свідчить про необґрунтованість експертного висновку.

Згідно ст. ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, суд не позбавлений можливості надати оцінку доказам у відповідності до зазначеної норми, а наведені обставини неможна вважати переконливими та достатніми для призначення повторної експертизи в розумінні ст. 113 ЦПК України.

Частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

За наведених обставин підстав для призначення повторної почеркознавчої експертизи не вбачається.

В свою чергу клопотання про витребування доказів також не підлягає задоволенню, оскільки підставою для його з`явлення було надання таких документів експертові для проведення повторної почеркознавчої експертизи, у проведенні якої судом відмовлено.

Враховуючи викладене клопотання представника позивача від 13.05.2021 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 102, 107, 113, 259, 260 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи та витребування доказів відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено, підписано та проголошено 03.09.2021 о 08.45 год.

Суддя: В.І. Цитульський