Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/1200/20
Провадження № 2/376/139/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" квітня 2021 р. Сквирський районний суд Київської області в складі:

Головуючого судді: Коваленка О.М.

при секретарі: Таранчук В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сквира Київської області цивільну справу за позовом Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача, Сквирська міська рада, про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів,

в с т а н о в и в:

09.06.2020 року позивач Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області, звернулось до суду з вищевказаним позовом.

В обґрунтування позову представник позивача Старунов С. вказує, відповідно до постанови Сквирського районного суду Київської області від 07.11.2019 у справі № 376/2793/19 гр. ОСОБА_1 визнано винним у вчиненніправопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та піддано адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 340 (триста сорок) грн. 00 коп..

Постановою встановлено, що гр. ОСОБА_1 спільно з гр. ОСОБА_2 24.09.2019 р. о 17 год. 00 хв. на ставу № 3 в с. Кривошиїнці Сквирського району Київської області грубо порушили правила рибальства, а саме здійснювали незаконний лов риби з власного гумового човна забороненим знаряддям лову - сіткою з жилки - 1 шт. При цьому виловили риби: товстолоб - 55 шт., сазан - 2 шт., білий амур - 3 шт., загальною вагою 108 кг., тим самим спільно завдали збитків рибному господарству України на загальну суму 15402,00 грн.

Своїми діями гр. ОСОБА_1 порушив п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства та ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», тобто вчинили адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Відповідно до постанови Сквирського районного суду Київської області від 07.11.2019 у справі № 376/2792/19 гр. ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та піддано адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 340 (триста сорок) грн. 00 коп.

Постановою встановлено, що ОСОБА_2 спільно з ОСОБА_1 24.09.2019 р. о 17 год. 00 хв. на ставу № 3 в с. Кривошиїнці Сквирського району Київської області грубо порушили правила рибальства, а саме здійснювали незаконний лов риби з власного гумового човна забороненим знаряддям лову - сіткою з жилки - 1 шт. При цьому виловили риби: товстолоб - 55 шт., сазан - 2 шт., білий амур - 3 шт., загальною вагою 108 кг., тим самим спільно завдали збитків рибному господарству України на загальну суму 15402,00 грн.

Своїми діями гр. ОСОБА_2 порушив п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства та ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», тобто вчинили адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Таким чином, спільна вина ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є доведеною і відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою.

До ОСОБА_1 був направлений лист від 17.02.2020 року № 2-7-19/864-20 з пропозицією в місячний термін з дня отримання листа відшкодувати шкоду, завдану внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів у сумі 7701,00 грн. для досудового врегулювання спору. ОСОБА_1 вищезазначений лист отримано 05.03.2020, але підтвердження сплати коштів до Управлінням Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області не надіслано.

До ОСОБА_2 був направлений лист від 17.02.2020 року №2-7-19/863-20 з пропозицією в місячний термін з дня отримання листа відшкодувати коду, завдану внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і створення водних біоресурсів у сумі 7701,00 грн. для досудового врегулювання спору. ОСОБА_2 вищезазначений лист отримано 05.03.2020, але підтвердження сплати коштів до Управлінням Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області не надіслано.

В зв`язку з відмовою відповідачів оплачувати завдану шкоду Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області вимушено звернутися до Сквирського районного суду Київської області відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та просить суд:

Стягнути солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, в розмірі 15402,00 гри. (п`ятнадцять тисяч чотириста дві гри. 00 кой.), яку необхідно сплатити на користь Кривошиїнської сільської ради Сквирського району Київської області за реквізитами: отримувач - Сквир УК/с.Кривошиїнці/24062100, код отримувача -37870099, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), номер рахунку (ІВАN) - UА0010550, код класифікації доходів бюджету - 24062100, найменування коду класифікації доходів бюджету - Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Стягнути солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області (ІВАN UА0095064 в ДКСУ, м. Київ СДРПОУ 40419475) судові витрати в розмірі 2102,00 гри. (дві тисячі сто дві гри. 00 коп.)

Представник позивача Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області Мухін В. в судове засідання не з`явився, надав письмову заяву в якій просить суд розглянути справу в його відсутності, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити та не проводити фіксування судового засідання технічними засобами (а.с.39-40).

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, про що свідчать поштові повідомлення (а.с.36,44,50) надав до суду копії квитанцій про відшкодування завданої шкоди позивачу у сумі 8895,70 гривень (а.с.38).

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, про що свідчать довідки про доставку смс-повісток.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно до вимог ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що відповідно до постанови Сквирського районного суду Київської області від 07.11.2019 у справі № 376/2793/19 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненніправопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та піддано адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 340 (триста сорок) грн. 00 коп. (а.с.11).

Постановою встановлено, що ОСОБА_1 спільно з ОСОБА_2 24.09.2019 р. о 17 год. 00 хв. на ставу № 3 в с. Кривошиїнці Сквирського району Київської області грубо порушили правила рибальства, а саме здійснювали незаконний лов риби з власного гумового човна забороненим знаряддям лову - сіткою з жилки - 1 шт. При цьому виловили риби: товстолоб - 55 шт., сазан - 2 шт., білий амур - 3 шт., загальною вагою 108 кг., тим самим спільно завдали збитків рибному господарству України на загальну суму 15402,00 грн., що підтверджується копією розрахунку матеріальної шкоди до протоколу 008943 (а.с.12) на підставі Такс, затверджених постановою КМУ від 21.11.2011, №1209 Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів.

Своїми діями ОСОБА_1 порушив п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства та ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», тобто вчинили адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 4 ст. 85 КУпАП, відповідно, про що було складено протокол №008945 (а.с.13).

Відповідно до постанови Сквирського районного суду Київської області від 07.11.2019 у справі № 376/2792/19 гр. ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та піддано адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 340 (триста сорок) грн. 00 коп. (а.с.16).

Постановою встановлено, що ОСОБА_2 спільно з ОСОБА_1 24.09.2019 р. о 17 год. 00 хв. на ставу № 3 в с. Кривошиїнці Сквирського району Київської області грубо порушили правила рибальства, а саме здійснювали незаконний лов риби з власного гумового човна забороненим знаряддям лову - сіткою з жилки - 1 шт. При цьому виловили риби: товстолоб - 55 шт., сазан - 2 шт., білий амур - 3 шт., загальною вагою 108 кг., тим самим спільно завдали збитків рибному господарству України на загальну суму 15402,00 грн., що підтверджується копією розрахунку матеріальної шкоди до протоколу №008942 (а.с.17) на підставі Такс, затверджених постановою КМУ від 21.11.2011, №1209 Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів.

Своїми діями гр. ОСОБА_2 порушив п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства та ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», тобто вчинили адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Таким чином, спільна вина ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є доведеною і відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України постанови суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою.

До ОСОБА_1 був направлений лист від 17.02.2020 року № 2-7-19/864-20 (а.с.10) з пропозицією в місячний термін з дня отримання листа відшкодувати шкоду, завдану внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів у сумі 7701,00 грн. для досудового врегулювання спору. ОСОБА_1 вищезазначений лист отримано 05.03.2020 (а.с.9), але підтвердження сплати коштів до Управлінням Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області не надіслано.

До ОСОБА_2 був направлений лист від 17.02.2020 року №2-7-19/863-20 (а.с.15) з пропозицією в місячний термін з дня отримання листа відшкодувати коду, завдану внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і створення водних біоресурсів у сумі 7701,00 грн. для досудового врегулювання спору. ОСОБА_2 вищезазначений лист отримано 05.03.2020 (а.с.14), але підтвердження сплати коштів до Управлінням Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області не надіслано.

Однак, відповідач ОСОБА_2 надав до суду копію квитанції від 21.03.2020 року про відшкодування шкоди позивачу на суму 8895,70 гривень.

В пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 року Про судове рішення у цивільній справі роз`яснено, що відповідно до частини четвертої статті 61 ЦПК при розгляді справи про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок, що набрав законної сили, або постанову суду у справі про адміністративне правопорушення, цей вирок або постанова обов`язкові для суду лише з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою.

Тому, розглядаючи позов, який випливає з кримінальної справи чи зі справи про адміністративне правопорушення, суд не вправі обговорювати вину відповідача, а може вирішувати питання лише про розмір відшкодування.

Таким чином, вина відповідача в вилові риби забороненим знаряддям доказуванню не підлягає.

Відповідно до ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природно середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишньої природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Згідно ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природної середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішенням, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особо, яка її завдала.

Згідно постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року № 1209 "Про затвердження такс обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів" здійснено розрахунок збитків, завданих відповідачем, згідно якого розмір збитку внаслідок незаконного вилову риби становить 3060,00 грн (а.с14).

Відповідно до ст. 10 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" посадові особи органів рибоохорони серед іншого здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження: здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

За змістом ст. 3 Закону України "Про тваринний світ" об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є: дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі; частини диких тварин (роги, шкіра тощо); продукти життєдіяльності диких тварин (мед, віск тощо). Об`єкти тваринного світу, а також нори, хатки, лігва, мурашники, боброві загати та інше житло і споруди тварин, місця токування, линяння, гніздових колоній птахів, постійних чи тимчасових скупчень тварин, нерестовищ, інші території, що є середовищем їх існування та шляхами міграції, підлягають охороні.

В статті 3 даного Закону зазначено, що громадяни відповідно до закону мають право: на загальне і спеціальне використання об`єктів тваринного світу; мати у власності окремі об`єкти тваринного світу; на компенсацію шкоди, завданої дикими тваринами.

Громадяни відповідно до закону зобов`язані: охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин; сприяти відтворенню відновлюваних об`єктів тваринного світу; використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону; відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Громадяни мають й інші права та обов`язки, передбачені законом.

Згідно зі ст. 63 Закону порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в: порушенні встановленого законодавством порядку надання об`єктів тваринного світу в користування; порушенні правил використання об`єктів тваринного світу; незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу.

Незаконно добуті (зібрані) об`єкти тваринного світу, виготовлена з них продукція, знаряддя правопорушень підлягають безоплатному вилученню в установленому законом порядку.

Відповідно до ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні і у самовільному спеціальному використанні природних ресурсів.

Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Незаконно добуті в природі ресурси та виготовлена з них продукція підлягають безоплатному вилученню, а знаряддя правопорушення - конфіскації.

Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу.

Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.

За змістом ст. 69 Закону України "Про тваринний світ" шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Оцінюючи належність, допустимість та достовірність наданих позивачем доказів, кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи, що ОСОБА_2 відшкодовано частину завданої шкоди в сумі 8895,70, то позов підлягає частковому задоволенню, а саме: з ОСОБА_1 необхідно стягнути шкоду завдану позивачу на суму 6 506,30 гривень.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позовні вимоги суд задовольняє частково, то відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України судовий збір підлягає стягненню з відповідача ОСОБА_1 на користь позивача в розмірі 2 102 грн. (Платіжне доручення № 238 від 04 травня 2020 року а. с. 1).

На підставі викладеного та керуючись ст. 2, 4, 12, 13, 76, 81, 211, 247, 258, 259, 263-265, 351, 352, 354 ЦПК України, Законом України "Про тваринний світ", Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища", ст. 1166 ЦК України, суд

вирішив:

Позовну заяву Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача, Сквирська міська рада, про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, в розмірі 6 506,30 грн. (шість тисяч п`ятсот шість гривень тридцять копійок).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області (ІВАN UА0095064 в ДКСУ, м. Київ СДРПОУ 40419475) судові витрати в розмірі 2102,00 гри. (дві тисячі сто дві грн. 00 коп.).

З текстом рішення можливо ознайомитися за адресою: court.gov.ua

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або в разі розгляду справи (вирішення справи) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя О.М. Коваленко