ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/821/1101/21 Справа № 695/319/19
Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
УХВАЛА

17 травня 2021 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого: Єльцова В.О.

суддів: Бородійчук В.Г., Нерушак Л.В.

розглянувши заяву третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, ОСОБА_1 про визнання апеляційної скарги ОСОБА_2 на ухвалу Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 09 квітня 2021 року зловживанням процесуальними правами, спрямовані на безпідставне затягування розгляду справи та виконання судового рішення, та повернути її скаржнику,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Черкаського апеляційного суду перебуває цивільна справа №695/319/19 за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 09 квітня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , про розірвання шлюбу, стягнення аліментів та поділ майна, що об`єктом права спільної сумісної власності.

13 травня 2021 року до Черкаського апеляційного суду надійшла заява третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача ОСОБА_1 про визнання апеляційної скарги ОСОБА_2 на ухвалу Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 09 квітня 2021 року зловживанням процесуальними правами, спрямовані на безпідставне затягування розгляду справи та виконання судового рішення та повернути її скаржнику.

В заяві ОСОБА_1 зазначає, що при поданні апеляційної скарги ОСОБА_2 на ухвалу Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 09 квітня 2021 року не сплачено судовий збір. Оскаржувана ухвала про скасування обтяжень підтверджує попередні висновки судів про штучність спору стосовно майна, заявлено до поділу, а процесуальна поведінка подружжя направлена на уникнення настання несприятливих для них наслідків для боржника у зв`язку з примусовою реалізацією заставленого майна: квартири, право власності на яку зареєстровано за ОСОБА_5 , що була придбана з електронних торгів ОСОБА_4 . Подружжя, шляхом зловживання процесуальними правами продовжують затягувати розгляд даної справи, перешкоджаючи ОСОБА_4 в оформленні права власності на придбану квартиру та отримання на неї правовстановлюючого документу у спосіб, визначений чинним законодавством, перешкоджаючи таким чином виконанню судового рішення.

Розглянувши заяву третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, ОСОБА_1 про визнання апеляційної скарги ОСОБА_2 на ухвалу Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 09 квітня 2021 року зловживанням процесуальними правами, спрямовані на безпідставне затягування розгляду справи та виконання судового рішення, та повернути її скаржнику, суд апеляційної інстанції приходить до наступних висновків.

У пункті 3 частини другої статті 44 ЦПК України передбачено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (частина четверта статті 44 ЦПК України).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Зловживання процесуальними правами учасників судових проваджень полягає у тому, що поведінка або дії такої особи за формою здійснюються в межах визначених законодавством правових рамок або приписів закону, але мета такої поведінки не спрямована на захист певного фактично порушеного права. Такі дії можна кваліфікувати як такі, що підривають засади правосуддя; зокрема справедливості, неупередженості та своєчасності розгляду справ та ефективного захисту прав і інтересів осіб.

Основною ознакою зловживання процесуальними правами є відсутність наміру вирішити реально існуючий цивільний спір, або забезпечити захист свого реально порушеного права, або намір перешкодити законним діям інших осіб шляхом звернення до суду та створення штучного судового спору, або використання судового спору як способу не виконувати вимоги законодавства щодо здійснення визначених ним дій тощо.

Разом з тим, грань між дійсним наміром захистити свої права та зловживанням процесуальними правами дуже тонка, а тому суди повинні дуже ретельно з`ясовувати підстави звернення до суду з позовом, заявлення клопотання, подання заяви, наслідки такого звернення та мету, яку має намір особа досягти.

У сенсі забезпечення доступу до правосуддя суди повинні протидіяти зловживанню процесуальними правами задля економії процесуального часу та забезпечення розгляду спорів осіб, які дійсно того потребують, оскільки зловживання процесуальними правами одних учасників спору або учасників інших спорів позбавляє інших учасників спору або учасників інших спорів на розгляд їх справи у розумні строки, а отже доступу до правосуддя.

Протидія судом зловживанню процесуальними правами є формою процесуальної відповідальності сторони спору, та одним із засобів забезпечення верховенства права та доступу до правосуддя.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частин другої - п`ятої статті 13 ЦПК України (частина третя стаття 16 ЦПК України).

Крім того, тлумачення вказаних норм вказує на те, що потрібно розмежовувати зловживання процесуальними правами та зловживання матеріальними (цивільними) правами. Вказані правові конструкції відрізняються як по суті, так і за правовими наслідки щодо їх застосування судом. При зловживанні процесуальними правами суд має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання, позов, чи застосувати інші заходи процесуального примусу. Натомість правовим наслідком зловживання матеріальними (цивільними) правами може бути, зокрема, відмова у захисті цивільного права та інтересу, тобто відмова в позові.

ОСОБА_2 , звертаючись з апеляційною скаргою 26.04.2021 року на ухвалу Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 09 квітня 2021 року, вважає, що вищевказана ухвала в частині скасування заходів забезпечення позову, які вжиті на підставі ухвали Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 29.01.2019 року, є незаконною та необґрунтованою, постановленою з порушенням норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання та з власної ініціативи скасував заходи забезпечення позову.

Таким чином, саме по собі звернення з апеляційною скаргою ОСОБА_2 не свідчить про необґрунтованість дій апелянта, оскільки зазначене є її диспозитивним правом, передбачене процесуальним законодавством.

Повернення апеляційної скарги апелянту без розгляду апеляційної скарги за відсутності підстав, передбачених діючих законодавством України, є порушенням права на звернення до суду, що є суб`єктивним правом позивача, гарантованим статтями 55, 124 Конституції України, статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Керуючись ст. 44 ЦПК України, Черкаський апеляційний суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, ОСОБА_1 про визнання апеляційної скарги ОСОБА_2 на ухвалу Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 09 квітня 2021 року зловживанням процесуальними правами, спрямовані на безпідставне затягування розгляду справи та виконання судового рішення, та повернути її скаржнику, відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів в порядку, визначеному ст.ст.389-391 ЦПК України.

Головуючий: В.О. Єльцов

Судді: В.Г. Бородійчук

Л.В. Нерушак