Справа № 316/1244/21
Провадження № 2/316/878/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" травня 2021 р. м. Енергодар

Суддя Енергодарського міського суду Запорізької області Куценко М.О. ознайомившись з заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Відділ державної реєстрації Виконавчого комітету Енергодарської міської ради, Енергодарська державна нотаріальна контора Запорізької області, про зняття арешту (заборони) з нерухомого майна,-

ВСТАНОВИВ:

19.05.2021 р. ОСОБА_1 звернувся до Енергодарського міського суду Запорізької області з вищезазначеною заявою.

Ознайомившись з заявою та доданими до неї матеріали, вважаю що вона не відповідає вимогам Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) та підлягає залишенню без руху, виходячи з наступних підстав.

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч.2 ст.15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно положень частини 2 статті 16 ЦК України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦК України, цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства.

Зі змісту заяви встановлено, що ОСОБА_1 (заявник), вважаючи, що йому на праві власності належить майно, а саме: квартира АДРЕСА_1 , просить скасувати арешт (заборону) на вказану квартиру, зареєстроване в Єдиному реєстрі заборон відчуження нерухомого майна за реєстраційним номером: 9199100; виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна запис від 30.10.2009 р. за реєстраційним номером: 9199100 про арешт (заборону) квартири АДРЕСА_1 , зобов`язавши Відділ державної реєстрації Виконавчого комітету ЕМР Запорізької області зняти арешт (заборону) із вказаної квартири, який було накладено в межах розгляду судової справи №2-2042/09 від 26.10.2009 р. на підставі ухвали Енергодарського міського суду Запорізькі області.

Разом з тим, з аналізу даних свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 від 01.06.2007 року, Інформаційних даних з Державного реєстру прав власності на нерухоме майно в якому запис про право приватної власності 1/1 внесеного 18.06.2007 р. за ОСОБА_3 (заявника) зроблено на підставі вказаного свідоцтва про право власності 5647 від 01.06.2007 р., змісту рішення Енергодарського міського суду Запорізької області від 12.07.2010 р. у справі №2-76/10 та Рішення Апеляційного суду Запорізької області від 11.10.2020 р. за наслідками перегляду вказаного рішення Енергодарського міського суду Запорізької області, на які посилається ОСОБА_1 у своїй заяві, з`ясовано, що рішення Енергодарського міського суду Запорізької області в частині яким було скасовано розпорядження органу приватизації №5647 від 01.06.2007 року про приватизацію ОСОБА_1 квартири АДРЕСА_1 та визнання недійсним свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 від 01.06.2007 року, видане ОСОБА_1 на посвідчення права власності на спірну квартиру залишено без змін. Даних та/або доказів з яких вбачалось, що ОСОБА_1 належить зазначена квартира на праві власності, як на це посилається заявник, суду надано не було.

Таким чином зі змісту заяви та наданих до неї матеріалів вбачається, що ОСОБА_1 просить зняти арешт з майна: квартири АДРЕСА_1 , за відсутності даних про безспірність за ним право власності на вказану квартиру.

Як роз`яснено у пункті 1 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 р. № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» (далі постанова Пленуму ВССУ №5 від 03.06.2016 р.), у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15, 16 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

Відповідно до змісту пункту 2 постанова Пленуму ВССУ №5 від 03.06.2016 р., позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

Відповідно до роз`яснень які містяться в пункті 8 постанова Пленуму ВССУ №5 від 03.06.2016 р., якщо позивач є власником спірного майна, то вирішується вимога про зняття арешту з майна, а у разі якщо позивач одночасно доводить своє право власності, то відповідно до заявлених вимог суд вирішує вимогу про зняття арешту з майна та про визнання права власності на це майно.

Таким чином, із зазначеного вище вбачається, що повинно бути подано позов про знання арешту з майна, при цьому, в разі, якщо є необхідність доведення права власності на майно, то також повинно бути заявлено вимогу про визнання права власності на таке майно.

У справах позовного провадження учасниками справа є сторони та терті особи (ч.1 ст.42 ЦПК України).

Пунктами 2, 4, 5, 8, 9, 10 частини 3 статті 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Разом з цим, вищеперелічених даних вказана заява не містить, як і не вірно зазначено заявником статус учасників та замість: позивач, відповідач, треті особи невірно вказано: заявник, заінтересовані особи.

Відповідно до положень частин 1, 4, 5 статті 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до приписів частин 1, 2 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху, в якій зазначаються недоліки заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Враховуючи зазначене, заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення встановлених судом недоліків та приведення заяви у відповідність із зазначеними вище положеннями законодавства.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо заявник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо заявник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.10, 13, 76-83, 175, 177, 185, 258-260, 353 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Відділ державної реєстрації Виконавчого комітету Енергодарської міської ради, Енергодарська державна нотаріальна контора Запорізької області, про зняття арешту (заборони) з нерухомого майна - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 десятиденний строк, з дня отримання копії даної ухвали, для усунення зазначених в ній недоліків.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя М. О. Куценко