Справа № 754/6446/21
У Х В А Л А

Іменем України

05 травня 2021 року м. Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, перевіривши виконання вимог ст. 175-177 ЦПК України за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом та визнання права власності,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом та визнання права власності. У позовній заяві позивач просить суд:

- встановити факт проживання однією сім`єю як чоловіка та дружини ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , без реєстрації шлюбу з 2003 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за заповітом в частини спадкування 43/100 частин квартири АДРЕСА_1 , видане ОСОБА_2 ;

- визнати за ОСОБА_1 право власності на 43/100 частин квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з огляду на таке.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Позивачем заявлено вимоги до відповідача - ОСОБА_2 , при цьому не зазначено яким чином були порушені права відповідачем та не зазначено змісту позовних вимог щодо відповідача. Від змісту позовної заяви залежить позиція відповідача, який має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаний з тим, які вимоги до нього заявлені, з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Крім того, в своїх позовних вимогах позивач просить визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за заповітом, видане державним нотаріусом Одинадцятої київської нотаріальної контори, у зв`язку з чим позивачу слід уточнити коло учасників у даній справі, рішення якої може вплинути на їх права та обов`язки щодо однієї зі сторін та надати копію позовної заяви.

Пунктом 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

У свідоцтві про право на спадщину за заповітом, виданому державним нотаріусом Одинадцятої київської нотаріальної контори, яке оскаржується позивачем вказано, що порядок користування квартирою АДРЕСА_1 визначено рішенням Деснянського районного суду від 24.10.2011 у справі №2-5021/2011, а також зазначено про рішення Деснянського районного суду від 24.10.2011 у справі №2-1623/08, проте позивачем не додано вказаних рішень до матеріалів справи.

Слід зазначити, що сама позовна заява подана позивачем 26.04.2021, однак додатки до неї завірено 25.03.2021.

Також, при зверненні до суду з позовними вимогами позивач звернувся з клопотанням про звільнення його від сплати судового збору з огляду на те, що майновий стан позивача не дозволяє сплатити зазначені судові витрати, оскільки єдиним джерелом його доходу є пенсія.

Так, відповідно до ч.2 ст.133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VI.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зокрема, за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Позивачем надано Довідку про доходи №1486 6145 3934 2415 від 20.04.2021 з травня 2020 року по квітень 2021 року, видану Головним управлінням Пенсійного фонду України в м. Києві та Відомості з державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків з 1 кварталу по 4 квартал 2020 року.

Однак, вказана довідка про доходи від 20.04.2021 з травня 2020 року по квітень 2021 року не відображає доходу позивача за весь попередній календарний рік, тобто за 2020 рік.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вище викладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строків на їх усунення.

Керуючись ст.ст. 175,177,185 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом та визнання права власності - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає

Ухвала підписана в день її постановлення.

Суддя О. І. Гринчак