Справа №760/4987/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04 серпня 2021 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:
головуючого-судді - Букіної О.М.,
при секретарі - Кривулько С.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного провадження з повідомленням учасників справи цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова Компанія «Провідна» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди внаслідок залиття квартири,-
Позивач звернувся з позовом до ОСОБА_1 та просив суд стягнути з останньої матеріальну шкоду у розмірі 86 220,00 грн. завдану внаслідок залиття квартири.
Позовні вимоги мотивує тим, що позивач є правонаступником усіх прав та обов`язків ЗАТ «СК «Провідна», ЗАТ «СК «ІФД КапіталЪ Страхування», яке э правонаступником ЗАТ «МСК «Надра» та якому на праві власності належало нежитлове приміщення, яке знаходиться в АДРЕСА_1 , на першому поверсі, загальною площею 161,3 кв.м., на підставі договору купівлі-продажу від 14.01.1997 та підтверджується інформаційною довідкою КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 30.01.2018 № НЖ-2018 № 122.
Вказує, що 05.12.2017 нежитлове приміщення, яке належить позичу та знаходиться в АДРЕСА_1 , було залито водою з вини відповідача як власника квартири АДРЕСА_2 , та знаходиться поверхом вище над нежитловим приміщенням позивача, в результаті чого частина стелі, стіни та підлога основної кімнати, коридору, санвузлів нежитлового приміщення залиті водою, а дверні блоки деформовані.
Зазначає, що позивач звернувся до ЖЕД № 901 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» з вимогою зафіксувати та підтвердити факт залиття нежитлового приміщення позивача водою з вини власника квартири № 14 та 06.12.2017 комісією у складі: головного інженера виконавця послуг ОСОБА_5 - голови комісії, майстра технічної дільниці ОСОБА_4, майстра ремонтної дільниці ОСОБА_2 , слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика) ОСОБА_3 , представників організації, яка обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, гарячого та холодного водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету був складений Акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання).
Посилається, що даним Актом було зафіксовано та підтверджено той факт, що причиною залиття, аварії, що трапилася на системі ЦО, ГВС (або ХВП) є несанкціоноване втручання мешканців квартири № 14 у роботу системи опалення під час проведення ремонтно-оздоблювальних робіт.
Стверджує, що нежитлове приміщення позивача було залите водою з вини відповідача.
Вказує, що відповідно до Звіту про незалежну оцінку вартості матеріального/майнового збитку завданого власнику майна, яке зазначало пошкоджень і знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , № 15/1217 від 15.12.2017 вартість матеріального збитку складає 85 666,00 грн. За складення даного звіту позивачем було сплачено 554,00 грн.
З урахуванням викладеного вище просив позовні вимоги задовольнити.
21.02.2018 на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями дану справу було передано до провадження судді Букіної О.М.
Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 16.03.2018 у справі було відкрито провадження та призначено до розгляду у порядку спрощеного повного провадження без повідомлення сторін.
Позивачу було надіслано копію ухвали суду від 16.03.2018, відповідачу було надіслано копію ухвали суду від 16.03.2018 та копію позовної заяви із додатками.
У встановлений ухвалою суду від 16.03.2018 строк відзиву на позовну заяву подано не було.
Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 11.06.2018 розгляд справи було призначено у судовому засіданні з повідомленням сторін.
Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 11.03.2020 було витребувано у Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рудко Б.Б. ( АДРЕСА_4 ) інформацію щодо дати народження ОСОБА_1 , місця її реєстрації, паспортних даних та РНОКПП.
01.03.2021 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рудко Б.Б. на виконання ухвали суду від 11.03.2020 було надано до суду запитувану інформацію.
Представник позивача у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, проти заочного розгляду справи не заперечував.
Відповідач у судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином за наявними у справі адресами: АДРЕСА_5 та АДРЕСА_6 . Надіслані відповідачі судові повістки повернулися до суду із відміткою «за закінченням встановленого строку зберігання».
Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:
1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;
2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;
3) відповідач не подав відзив;
4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Виходячи з цього, враховуючи думку позивача, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи.
У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Суд, дослідивши та оцінивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що Приватне акціонерне товариство «Страхова Компанія «Провідна» є правонаступником усіх прав та обов`язків ЗАТ «СК «Провідна», ЗАТ «СК «ІФД КапіталЪ Страхування», яке э правонаступником ЗАТ «МСК «Надра» та якому на праві власності належало нежитлове приміщення, яке знаходиться в АДРЕСА_1 , на першому поверсі, загальною площею 161,3 кв.м., на підставі договору купівлі-продажу від 14.01.1997 та підтверджується інформаційною довідкою КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 30.01.2018 № НЖ-2018 № 122 (а.с. 5-35).
Таким чином, позивач є власником нежитлове приміщення, яке знаходиться в АДРЕСА_1 , на першому поверсі, загальною площею 161,3 кв.м.
05.12.2017 сталося залиття нежитлового приміщення, яке знаходиться в АДРЕСА_1 , на першому поверсі, загальною площею 161,3 кв.м., яке належить позивачу.
Згідно Акту про залиття від 06.12.2017, складеного у складі комісії ЖЕД № 901 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» та затвердженого начальником ЖЕД № 901 Дудар М.П. вбачається, що 05.12.2017 у будинку АДРЕСА_1 , у нежитловому приміщенні ПрАТ СК «Провідна» трапилося залиття, аварія, на системі центрального опалення (гарячого водопостачання та холодного водопостачання). Причиною залиття (аварії) є несанкціоноване втручання мешканців квартири № 14 у роботу системи опалення під час проведення ремонтно-оздоблювальних робіт (а.с. 36).
Згідно Звіту про незалежну оцінку вартості матеріального/майнового збитку завданого власнику майна, яке зазначало пошкоджень і знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , № 15/1217 від 15.12.2017, були виявлені місця залиття та пошкодження та визначено вартість матеріального збитку у розмірі 85 666,00 грн. За складення даного звіту позивачем було сплачено 554,00 грн. (а.с. 37-56).
З відомостей з реєстру прав власності на нерухоме майно вбачається, що власником квартири АДРЕСА_2 є ОСОБА_1 , тобто відповідач у справі.
Положеннями ст.319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян.
Згідно ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність.
Відповідно до ст. 383 ЦК України, власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва. Власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку.
Згідно п.6 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими терииторіями, затверджених постановою КМУ від 08.10.1992року № 572 власники житлових будинків зобов`язані:здійснювати своєчасне проведення їх ремонту;забезпечувати технічне обслуговування конструктивних елементів і технічного обладнання, санітарне обслуговування допоміжних приміщень і прибудинкової території;виконувати умови договірних відносин з підприємствами по обслуговуванню житла.
Відповідно до п.18 Правил Власники квартир, наймачі та орендарі зобов`язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла.
За правилами ч.1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Частиною 2 ст.1166 ЦК України встановлено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Таким чином, аналізуючи матеріали справи у їх сукупності, суд вважає встановленим, що причиною залиття приміщення позивача є несанкціоноване втручання мешканців квартири № 14 (яка належить відповідачу) у роботу системи опалення під час проведення ремонтно-оздоблювальних робіт.
Доказів на спростування обставин, що зазначені у акті про залиття від 06.12.2017 відповідачем не надано, як і не надано доказів відсутності вини відповідача у залитті квартири позивача та звільнення останнього від відшкодування завданої матеріальної шкоди.
Відповідно до ч. 2 ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
З метою визначення вартості матеріального збитку, завданого позивачу внаслідок залиття квартири, останній звернувсь до ТОВ «Ай Експерт», яке діє на підставі Сертифікату суб`єкта оціночної діяльності №734/15 від 15.09.2015.
Згідно Звіту про оцінку майна від 15.12.2017, проведеного суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «Ай Експерт» вартість матеріального збитку завданого позивачу внаслідок залиття належного йому приміщення складає у розмірі 85 666,00 грн., на дату проведення дослідження.
Статтею 77 ЦПК України встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Судом встановлено, що Звіт про оцінку майна від 15.17.2017, що складений ТОВ «Ай Експерт» містить докладний опис проведеного дослідження та обґрунтовані, чіткі висновки з поставлених питань.
Оцінивши вказаний вище Звіт у сукупності з дослідженими в судовому засіданні матеріалами справи, суд не знайшов обставин, які б дозволяли стверджувати про необґрунтованість, неправильність висновку чи суперечливість його іншим матеріалам справи, а тому приймає його до уваги в якості належного та допустимого доказу при визначенні розміру матеріальної шкоди.
Згідно ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Пленум Верховного Суду України у своїй постанові № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» у п. 2 роз`яснив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її задала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.
Статтею 22 ЦК України визначено, що реальними збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права.
З огляду на викладене вище, суд приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача спричинену майнову шкоду внаслідок залиття у розмірі 85 666,00 грн. та витрати понесені по оплаті звіту про оцінку у розмірі 554,00 грн., що підтверджено копією платіжного доручення № 0062029 від 28.12.2017 (а.с. 56).
З урахуванням викладеного вище, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.
Згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.
Враховуючи викладене, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню.
Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача.
Таким чином, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача сума судового збору 1 762,00 грн.
Керуючись 15, 16, 22, 23, 317, 319, 322, 1166, 1167, 1192 ЦК України, ст.151 ЖК України, статтями 3, 4, 5, 12, 13, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд,-
Позов Приватного акціонерного товариства «Страхова Компанія «Провідна» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди внаслідок залиття квартири, задовольнити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: Букіна О.М.