печерський районний суд міста києва
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2021 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Новака Р.В.,

при секретарі судового засідання - Талдоновій М.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Територіальної громади в особі Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 .

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабуся позивача, ОСОБА_2 , про що в книзі реєстрації смертей зроблено відповідний запис №4572, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

Юридичний факт того, що позивач є внуком померлої, підтверджує, зокрема, свідоцтво про народження позивача, яке засвідчує, що його матір`ю є ОСОБА_3 , яка в свою чергу, є донькою померлої ОСОБА_2 .

Після смерті бабусі позивача відкрилась спадщина, до складу якої ввійшли всі права та обов`язки померлої, що належали їй на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок її смерті, а саме право власності на 1/2 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

За час свого життя, ОСОБА_2 заповіту, як розпорядження на випадок своєї смерті, не складала, то все її майно, включаючи квартиру, спадкується її спадкоємцям за законом.

Після смерті ОСОБА_2 , її спадкоємцем першої черги за законом, мала б бути саме ОСОБА_3 (донька померлої). Проте, ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 померла, про що 04.07.2017 складено відповідний актовий запис №10647, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , в зв`язку з чим 1/2 частину квартири після смерті ОСОБА_2 не успадкувала та право власності на дане майно документально не оформила.

Позивач зазначає, що для прийняття спадщини він не зміг звернутися у встановлений законом строк із заявою до нотаріальної контори, оскільки була ще жива його мати - ОСОБА_3 , а тому саме вона, як спадкоємець першої черги, повинна була успадкувати все майно після смерті ОСОБА_2 . Позивач, будучи спадкоємцем п`ятої черги, об`єктивно не міг спадкувати майно ОСОБА_2 , так як на дату відкриття спадщини були спадкоємці першої черги спадкування - мати позивача ОСОБА_3 .

Заяву про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом щодо майна своєї померлої бабусі ОСОБА_2 , позивач зміг подати до приватного нотаріуса КМНО Халявки Н.М. лише 02.02.2018.

Постановою приватного нотаріуса КМНО Халявки Н.М. №68/02-31 від 02.02.2018, позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , в зв`язку з тим, що позивачем було пропущено строк для прийняття спадщини, визначений ст. 1270 ЦК України.

В судове засідання позивач не з`явився, представник позивача ОСОБА_4 подав заяву про розгляд справи за відсутності позивача та його представника.

Відповідач про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву, в якому просив ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства та розглядати справу за відсутності представника Київської міської ради.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

З копії свідоцтва про народження заявника вбачається, що його матір`ю є ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка в свою чергу, є донькою ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановою приватного нотаріуса КМНО Халявки Н.М. від 02.02.2018 № 68/02-31, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Ураховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані за наявності сукупності обставин, коли у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними.

За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду України від 26.09.2012 (справа № 6-85цс12) та від 04.11.2015 № 6-1486цс15.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

В ході судового розгляду встановлено, що позивачем пропущений строк для прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що була ще жива його мати - ОСОБА_3 , а тому саме вона, як спадкоємець першої черги, повинна була успадкувати все майно після смерті ОСОБА_2 , а позивач, будучи спадкоємцем п`ятої черги, об`єктивно не міг спадкувати майно своєї бабусі, так як на дату відкриття спадщини були спадкоємці першої черги спадкування - мати позивача ОСОБА_3 .

Дана обставнина свідчить про поважність причин пропуску такого строку та наявність підстав для застосування ч. 3 ст. 1272 ЦК України, а тому суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позову та необхідність його задоволення.

За правилами статті 141 ЦПК України, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача судовий збір у розмірі 704,80 грн.

Керуючись ст. ст. 1-23, 76-81, 89, 95, 131, 141, 258-259, 263-265, 352, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк один місяць із дня набрання рішення законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Стягнути з Територіальної громади в особі Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 36, ідентифікаційний код юридичної особи 22883141) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 ) витрати з оплати судового збору в розмірі 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд міста Києва.

Позивач: ОСОБА_1 : АДРЕСА_2 , РНОКПП - НОМЕР_3

Відповідач: Територіальна громада в особі Київської міської ради, 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 36,

Суддя Р.В. Новак