Справа № 635/8506/16
Провадження № 2/635/679/2021
У Х В А Л А

28 квітня 2021 року Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого - судді Шинкарчука Я.А.,

за участю секретаря судового засідання - Желізової О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в приміщенні суду в смт Покотилівка Харківського району Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Харківського районного суду Харківської області перебуває дане дана цивільна справа.

03 вересня 2018 року за наслідками повторного автоматичного розподілу справ автоматизованої системи документообігу, який було здійснено згідно розпорядження в.о. керівника апарату Харківського районного суду Харківської області №01-02/83 від 03 вересня 2018 року у зв`язку з розглядом Вищою радою правосуддя 14.08.2018 заяви про відставку судді Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_3 та відповідно до наказу в.о. голови Харківського районного суду Харківської області від 20.08.2018 №05-05/88 «Про відрахування судді Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_3 », зазначена справа була передана в провадження судді Харківського районного суду Харківської області Шинкарчука Я.А.

Ухвалою судді Харківського районного суду Харківської області Шинкарчука Я.А. від 04 вересня 2018 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя прийнята до провадження та призначено судове засідання у справі.

В судове засідання призначене на 24 квітня 2021 року позивач та її представник не з`явились, про день, час та місце якого повідомлялись належним чином та своєчасно, причини неявки суду не повідомили, заяв про розгляд справи без їх участі або відкладенні судового засіданні не надано.

Представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Лаєвська М.Л. надала заяву про розгляд справи у їх відсутність, у задоволені позовних вимог просить відмовити з підстав зазначених у відзиві на уточнену позовну заяву від 29 травня 2018 року, що міститься у матеріалах справи.

Враховуючи, що в судове засідання всі учасники справи не з`явились, відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, оглянувши матеріали цивільної справи, прийшов до наступного.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави ( частина 1 статті 2 ЦПК України).

Цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (частина 1 статті 3 ЦПК України).

Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Конституцією України передбачається низка гарантій, однією із яких є право судового захисту, що передбачена статтею 55 Конституції України, згідно з якою права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі "Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" (Alimentaria Sanders S.A. проти Іспанії).

Отже, у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 223 ЦПК України, частиною п`ятою цієї статті передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Наведена норма кореспондується із закріпленим у пункті 3 частини першої статті 257 ЦПК України правилом, за яким суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

В розумінні ЦПК України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді цивільної справи.

Згідно із частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною 3 статті 131 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

З матеріалів справи вбачається, що позивач неодноразово не з`являлась до суду для розгляду справи, зокрема, у судові засідання, призначені на: 29.05.2020, 16.07.2020, 30.09.2020, 03.12.2020, 01.02.2021, 16.03.2021 та 28.04.2021, про день час та місце яких була повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомляла, заяв про відкладення розгляду справи або заяв про розгляд справи у її відсутність та відсутність її представника до суду не надала. Отже, убачається обізнаність позивача про розгляд справи в судових засіданнях.

Крім того суд звертає увагу, що представник позивача у зазначені судові засідання також не з`являвся, причини неявки суду не повідомляв, заяв про відкладення розгляду справи або заяв про розгляд справи у його відсутність та відсутність позивача до суду не надав.

Щодо заяви представника позивача адвоката Орел В.В. від 09 квітня 2020 року про відкладення розгляду справи на більш пізній строк з підстав запровадження карантину, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 4 статті 212 ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України"Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" або Державною судовою адміністрацією України.

Вказаним правом позивач та її представник не скористались, з клопотанням про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду до суду не звертались.

На підставі викладеного суд визнає неявки позивача та її представника у судові засідання неповажними.

Неявка позивача та її представника позбавили суд можливості встановити всі обставини справи, необхідні для вирішення спору.

Враховуючи, що позивач та її представник повідомлені належним чином про призначення судових засідань, повторно не прибули у судове засідання без повідомлення поважних причин неявки, заяв про розгляд справи за їх відсутності не подавали, суд приходить до висновку про можливість застосування визначеного частиною п`ятою статті 223 ЦПК України та пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України правового наслідку неявки позивача та його представника в судове засідання, а саме залишення позову без розгляду.

Згідно частини 2 статті 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. ст. 2, 3, 4, 44, 131, 247, 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу право на звернення до суду повторно після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до апеляційного суду Харківської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Харківський районний суд Харківської області.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена та підписана суддею 28 квітня 2021 року.

Суддя - Я.А. Шинкарчук