Справа № 638/9189/20
Провадження № 2/638/95/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 квітня 2021 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Цвіри Д.М.,

за участі секретаря судового засідання Варданян К.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про відшкодування майнової шкоди -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася з вищевказаним позовом, яким просила стягнути з Харківської міської ради на її користь відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 65673,19 грн. та судові витрати.

В обґрунтування позову вказує, що ОСОБА_1 є власником автомобіля VOLKSWAGAN PASSAT, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , ідентифікатор (VIN) НОМЕР_2 , на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 від 27.04.2019 року.

12 березня 2020 року о 06 год. 00 хв. на автомобіль VOLKSWAGAN PASSAT, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , який був припаркований на подвір`ї домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , впала гілка дерева, внаслідок чого автомобіль отримав численні механічні пошкодження.

Для встановлення факту пошкодження автомобіля були викликані працівники поліції Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області, якими на місці події був складений протокол огляду від 12.03.2020 року, також представники страхової компанії.

Відповідно до звіту № 87/05-20 про оцінку вартості відновлювального ремонту, складеного 30.05.2020 року суб`єктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_2 , вартість матеріального збитку автомобіля VOLKSWAGEN PASSAT, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , становить 121319,50 гривень, яка складається із вартості відновлювального ремонту у сумі 94253,09 гривень та втрати товарної вартості у сумі 27066,41 гривень.

Крім того, згідно із договором № 87/05/20 від 12.03.2020 року про виконання робіт по незалежній оцінці вартість робіт встановлюється у розмірі 2000,00 гривень, які були сплачені повністю позивачем, що також підтверджується актом прийому-передачі робіт по незалежній оцінці від 30.05.2020 року.

Таким чином, загальна сума збитків, яких ОСОБА_1 зазнала внаслідок падіння гілки дерева на її автомобіль, становить 123319,50 гривень.

28.04.2020 року ЛТ «Страхова компанія «Брокбізнес» сплатила ОСОБА_1 страхове відшкодування за договором добровільного страхування наземного транспорту у розмірі 57646,31 грн., залишок невідшкодованого матеріального збитку ОСОБА_1 становить 65673,19 грн.

З метою встановлення належного балансоутримувача зелених насаджень (дерев), представник позивача звернувся до АТ «Харківобленерго», згідно листа якого від 22.04.2020 № 04-50/4079 вбачається, що дерева, які знаходяться біля домоволодіння АДРЕСА_1 , на балансі АТ «Харківобленерго» не перебувають. Відповідно до листа юридичного департаменту Харківської міської ради від 25.03.2020 № 2278/9-20 зелені насадження біля домоволодіння АДРЕСА_1 , на балансі СКП «Харківзеленбуд» та Департаменту житлового господарства не перебувають.

Відтак, зважаючи на невиконання відповідачем покладеного на нього законом обов`язку з визначення балансоутримувача зелених насаджень на території, прилеглій до домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 (у тому числі, дерева, гілкою з якого було пошкоджено автомобіль позивача), та подальшого належного утримання вказаних зелених насаджень, відповідальність за заподіяну позивачеві майнову шкоду має нести саме Виконавчий комітет Харківської міської ради. Саме вказана бездіяльність останнього перебуває у причинно-наслідковому зв`язку із фактом пошкодження майна позивача.

Ухвалою суду від 08.07.2020 року позов було залишено без руху та надано строк на усунення недоліків позову. Вимоги ухвали суду були виконанні представником позивача 14.07.2020 року.

Ухвалою суду від 15.07.2020 року провадження у справі відкрито за правилами прощеного позовного провадження.

До суду 04.08.2020 року надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого, Харківська міська рада не погоджується з позовними вимогами ОСОБА_1 , вважає їх безпідставними та необґрунтованими з наступних підстав. До позовної заяви була долучена копія звіту № 87/05/20 від 30.05.2020 р., відповідно до якого, встановлено розмір матеріального збитку завданого Позивачу у сумі 121 319,50 грн., а також вартість відновлюваного ремонту у сумі 94 253,09 грн., долучений Позивачем звіт № 87/05/20 від 30.05.2020, не може бути визнаний належним та допустимим доказом у цій справі, оскільки надання висновку щодо розміру матеріальних збитків, не передбачено вимогами Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», відтак знаходиться поза межами компетенції суб`єкта оціночної діяльності.

Також, позивач не звертався до Харківської міської ради, Виконавчого комітету Харківської міської ради з повідомленням щодо проведення огляду транспортного засобу, що позбавило можливості відповідача надати свої доводи, міркування, заперечення або зауваження відносно характеру та об`єму пошкоджень автомобіля.

Шкода підлягає відшкодуванню за умови безпосереднього причинного зв`язку між неправомірними діями особи, яка завдала шкоду і самою шкодою.

Позивачем не доведена протиправна діяльність (бездіяльність) відповідача, причинний зв`язок між неправомірними діями і самою шкодою, що унеможливлює покладання на відповідача відшкодування майнової шкоди.

Матеріали справи не містять документального підтвердження щодо встановлення конкретного місця пригоди, відсутня схема місця ДТП, відсутні показання свідків. Відсутні посилання та докази, що дерево не було спиляне, зрубане, пошкоджене за допомогою третіх осіб, не зазначено стан дерева. Відсутній експертний висновок щодо стану дерева. Відсутня інформація з гідрометеоцентру про те, що на момент ДТП не були (були) штормові попередження у даному районі.

Неможливо зробити остаточний висновок, яке саме дерево впало на автомобіль позивача, де воно знаходилось, де знаходився у той час автомобіль, або чи не було пошкодження автомобіля спричинено діями третіх осіб, та чи не було порушень правил дорожнього руху зі сторони позивача, при зупинці транспортного засобу, зокрема пунктом 15.10 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306 забороняється стоянка автомобілів на тротуарах.

Також згідно ч. 2 ст. 21 Закону України «Про автомобільний транспорт» встановлено, що власникам (користувачам) транспортних засобів забороняється зберігання їх у житлових зонах поза спеціально відведеними для цього майданчиками.

Згідно п.1.10, 26.2 ПДР, житлова зона - дворові території, а також частини населених пунктів, позначені дорожнім знаком 5.31. У житловій зоні забороняється, зокрема, стоянка транспортних засобів поза спеціально відведеними місцями.

Позивач взагалі не з`ясував хто є власником та балансоутримувачем дерева, яке начебто пошкодило автомобіль страхувальника, відповідно до листа Юридичного департаменту від 25.03.2020 зазначено, що зелені насадження по АДРЕСА_2 на балансі підприємств, які підпорядковані Департаменту житлового господарства не перебувають.

Відповідно до п. 5.6.1. Правил благоустрою території м. Харкова, затверджених рішенням 11 сесії Харківської міської ради 6 скликання від 16.11.2011 № 504/11 (далі-Правила) які установлюють вимоги щодо благоустрою території м. Харкова, санітарне очищення території міста Харкова включає механізоване та ручне прибирання території об`єктів благоустрою, збір та видалення у встановлені місця відходів, сміття, листя гілля, снігу, криги, належне їх захоронення, обробку, утилізацію знешкодження та інші дії, що забезпечують утримання території міста відповідно до вимог цих Правил, Санітарних правил утримання територій населених місць СанПіН 42-128-4690-8 (надалі Санітарні правила) Методичних рекомендацій з прибирання території об`єктів благоустрою населених пунктів, затверджених наказом Міністерства з питань житлово - комунального господарства, рішень міської ради, чинного законодавства.

Так, відповідно до п. 5.6.6.6. Правил обов`язок по механізованому та ручному прибиранню територій, вчинення протиожеледних заходів, зокрема, дворів, тротуарів, майданчиків, покриття проїжджої частини вулиці, інших територій земельних ділянок, що надані у власність або користування юридичним або фізичним особам, та територій на відстані від 20 м від межі даної земельної ділянки та до проїжджої частини вулиці, - покладається на відповідні підприємства, установи, організації, приватних підприємців, громадян, які є власниками або користувачами таких ділянок.

Відповідно до п.п. 5.6.3. та 5.6.3.14. Правил на власних та закріплених територіях, які належить прибирати, необхідно проводити весь комплекс робіт, спрямований на наведення та постійне підтримання чистоти і порядку, збереження зелених насаджень, а саме проводити у повному обсязі заміну засохлих та пошкоджених кущів і дерев.

Як вбачається з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, житловий будинок з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 , зареєстрований на праві власності за позивачем по справі - ОСОБА_1 з 28.01.2009, а відтак вона, я власник будинку і була відповідальною особою за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними.

Шкода підлягає відшкодуванню за умови безпосереднього причинного зв`язку між неправомірними діями особи, яка завдала шкоду і самою шкодою.

Не доведений факт, якими саме неправомірними діями відповідача було заподіяно шкоду позивачу і чи є між цими діями та шкодою безпосередній причинний зв`язок.

Позивач не обґрунтував та не надав жодних доказів наявності протиправної поведінки відповідача по справі - Харківської міської ради, причинного зв`язку між протиправною поведінкою і завданою шкодою та наявність вини відповідача в заподіянні шкоди його майну.

21.08.2020 представником позивача подано до суду відповідь на відзив, в якому вказано, що ХМР в порушення своїх обов`язків, встановлених нормами законодавства, не визначено балансоутримувача зелених насаджень біля домоволодіння АДРЕСА_1 .

У судовому засіданні 27.10.2020 судом, за участі представника позивача було розглянуто та задоволено клопотання останнього про виклик та допит в якості свідків: інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону № 1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції капітана поліції ОСОБА_3 ; інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону № 1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_4 ; ОСОБА_1 .

В судовому засіданні за участі представника позивача та представника відповідача ухвалою від 06.01.2021 відмовлено в задоволенні клопотання представника позивача про поновлення строку на подання доказу, а саме відповіді з Харківського регіонального центру з гідрометеорології ДСНС України, з підстав, що клопотання мотивовано тим, що після отримання відзиву на позов, який було направлено відповідачем 31.07.2020, в якому було вказано, що позивачем не надано відомостей з гідрометеоцентру і тому, 28.12.2020, представник позивача звернувся до Харківського регіонального центру з гідрометеорології ДСНС України з запитом, відповідь на який отримав 05.01.2021.

26.02.2021 до суду прибули інспектори, які викликалися судом в якості свідків, але в зв`язку з завантаженістю на місці служби не могли чекати судового засідання, яке розпочалося пізніше та надали свої пояснення письмово, згідно яких вони прибули на виклик 12.03.2020 на АДРЕСА_1, в дворі стояло авто VOLKSWAGEN PASSAT, зверху лежала гілка, яка впала з дерева, яке було за межами двору, гілкою було пошкоджено кілька ділянок авто, пошкоджено лобове та заднє скло, оглянувши авто стало зрозуміло, що пошкодження не мали характеру ДТП, а лише з причин падіння гілки, про що зібрано матеріал та передано до Шевченківського ВП.

В судовому засіданні допитано позивача в якості свідка, яка надала пояснення, аналогічні позовній заяві.

В судове засідання 23.04.2021 сторони не з`явилися, від представника позивача надійшла через канцелярію суду 02.04.2021, заява, з проханням розглянути справу за його відсутності та відсутності позивача, позовні вимоги підтримують та просили задовольнити.

Суд, вивчивши матеріали даної цивільної справи, вважає, що позов не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно матеріалів справи встановлено, 12 березня 2020 року о 06 год. 00 хв. на автомобіль VOLKSWAGAN PASSAT, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , який був припаркований на подвір`ї домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , впала гілка дерева, внаслідок чого автомобіль отримав численні механічні пошкодження.

Для встановлення факту пошкодження автомобіля були викликані працівники поліції Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області, якими на місці події був складений протокол огляду від 12.03.2020, також представники страхової компанії.

Відповідно до звіту № 87/05-20 про оцінку вартості відновлювального ремонту, складеного 30.05.2020 суб`єктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_2 , вартість матеріального збитку автомобіля VOLKSWAGEN PASSAT, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , становить 121319,50 гривень, яка складається із вартості відновлювального ремонту у сумі 94253,09 гривень та втрати товарної вартості у сумі 27066,41 гривень.

Крім того, згідно із договором № 87/05/20 від 12.03.2020 про виконання робіт по незалежній оцінці вартість робіт встановлюється у розмірі 2000,00 гривень, які були сплачені повністю позивачем, що також підтверджується актом прийому-передачі робіт по незалежній оцінці від 30.05.2020.

Суд вбачає, що з метою встановлення належного балансоутримувача зелених насаджень (дерев), розташованих біля будинку за адресою: АДРЕСА_1 , представник позивача звернувся до АТ «Харківобленерго», згідно листа якого від 22.04.2020 № 04-50/4079 вбачається, що дерева, які знаходяться біля домоволодіння АДРЕСА_1 , на балансі АТ «Харківобленерго» не перебувають. Відповідно до листа юридичного департаменту Харківської міської ради від 25.03.2020 № 2278/9-20 зелені насадження біля домоволодіння АДРЕСА_1 , на балансі СКП «Харківзеленбуд» та Департаменту житлового господарства не перебувають.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду передбачені ст. 1166 ЦК України, згідно якої майнова шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам особи, а також шкода завдана майну особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Аналіз змісту наведених норм свідчить про те, що за загальним правилом шкода відшкодовується за наявності складу цивільного правопорушення, елементами якого є: неправомірність поведінки особи; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, що є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди; вину завдавача шкоди. Відсутність хоча б одного із цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду (п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди»).

Боржник має право доводити відсутність своєї вини (ст.1166 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1192ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Згідно п. 7 ч. 1 ст. 17 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» передбачено право громадян звертатися до суду з позовами про відшкодування шкоди, заподіяної майну чи здоров`ю громадян унаслідок дій чи бездіяльності балансоутримувачів об`єктів благоустрою.

У відповідності до вимог п. 2 ч. 1 ст. 21 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» зелені насадження є елементом благоустрою.

Згідно з положеннями п.п. «г» п. 1 ч. 1 ст. 13, п. 2 ч. 1 ст. 21 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», до об`єктів благоустрою населених пунктів належать вулиці, дороги, провулки, узвози, проїзди, пішохідні та велосипедні доріжки. Елементами (частинами) об`єктів благоустрою, в свою чергу, є зелені насадження (у тому числі снігозахисні та протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах, на алеях, бульварах, у садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях.

За положеннями п. 2 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 1 серпня 2006 року № 1045, видалення зелених насаджень здійснюється, зокрема, у разі виявлення аварійних, сухостійних і фаутних дерев.

Згідно з п. 7 вказаного Порядку, видалення аварійних, сухостійних і фаутних дерев на об`єкті благоустрою здійснює балансоутримувач на підставі акту обстеження зелених насаджень, що складається відповідно до п. 4 цього Порядку.

Пунктом 5 частини другої статті 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» передбачено, що до повноважень сільських, селищних і міських рад у сфері благоустрою населених пунктів належить здійснення самоврядного контролю за станом благоустрою та утриманням територій населених пунктів, інженерних споруд та об`єктів, підприємств, установ та організацій, майданчиків для паркування транспортних засобів (у тому числі щодо оплати послуг з користування майданчиками для платного паркування транспортних засобів), озелененням таких територій, охороною зелених насаджень, водних об`єктів тощо.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 15 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», балансоутримувача, що здійснюватиме утримання і ремонт об`єкта благоустрою, який перебуває у приватній власності, визначає власник такого об`єкта благоустрою.

Відповідно до ч. 2 ст. 15 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», громадяни у сфері благоустрою населених пунктів зобов`язані: утримувати в належному стані об`єкти благоустрою (їх частини), що перебувають у їх власності або користуванні, а також визначену правилами благоустрою території населеного пункту прилеглу до цих об`єктів територію; дотримуватися правил благоустрою території населених пунктів; не порушувати права і законні інтереси інших суб`єктів благоустрою населених пунктів; відшкодовувати в установленому порядку збитки, завдані порушенням законодавства з питань благоустрою населених пунктів.

Згідно з частиною сьомою статті 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», правила утримання зелених насаджень міст та інших населених пунктів затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства, за погодженням із заінтересованими центральними органами виконавчої влади.

Правила утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10 квітня 2006 року № 105, визначають правові та організаційні засади озеленення населених пунктів, спрямовані на забезпечення сприятливих умов життєдіяльності людини.

Пунктом 3.2 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10 квітня 2006 року №105 (далі - Правила), передбачено, що елементами благоустрою є: покриття доріжок відповідно до норм стандартів; зелені насадження (у тому числі снігозахисні, протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах і алеях, бульварах, садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях; будівлі та споруди системи збирання і вивезення відходів; засоби та обладнання зовнішнього освітлення та зовнішньої реклами; комплекси та об`єкти монументального мистецтва; обладнання дитячих, спортивних та інших майданчиків; малі архітектурні форми; інші елементи благоустрою.

Відповідно до пункту 5.5 Правил, відповідальними за збереження зелених насаджень належний догляд за ними є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів; на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства; на територіях земельних ділянках, які відведені під будівництво, - забудовники чи власники цих територій; на безхазяйних територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування; на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі.

Таким чином, відповідальними за збереження зелених насаджень, належний догляд за ними на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності є балансоутримувачі зелених насаджень, уповноважені органами місцевого самоврядування підприємства, які відповідають за утримання та збереження зелених насаджень.

Правилами визначено, що балансоутримувач - спеціально вповноважені на конкурсних засадах державними чи місцевими органами влади підприємства, організації, які відповідають за утримання та збереження зелених насаджень на підпорядкованих територіях зеленого господарства.

Ураховуючи вищевикладене, суд вбачає, що відшкодування шкоди, завданої пошкодженням автомобіля позивача повинно здійснюватися особою у власності або на балансі якої перебуває земельна ділянка, на якій розташоване дерево, суха частина якого впала та пошкодила автомобіль.

Підпунктом 7 пункту «а» частини першої статті 30 Закону України «Про місцеве самоврядування» передбачено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать організація благоустрою населених пунктів, залучення на договірних засадах з цією метою коштів, трудових і матеріально-технічних ресурсів підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, а також населення; здійснення контролю за станом благоустрою населених пунктів, організації озеленення, охорони зелених насаджень і водойм, створення місць відпочинку громадян.

Тобто організація благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень належить до відання саме виконавчого органу міської ради, та до відання виконавчого органу міської ради належить організація благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень, а обов`язок з відшкодування заподіяної позивачу майнової шкоди внаслідок падіння гілки з дерева покладається саме на балансоутримувача, визначеного органом місцевого самоврядування, як відповідальну особу за стан зелених насаджень за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до п. 5.6.1. Правил благоустрою території м. Харкова, затверджені рішенням 11 сесії Харківської міської ради 6 скликання від 16.11.2011 № 504/11 (далі-Правила) які установлюють вимоги щодо благоустрою території м. Харкова, санітарне очищення території міста Харкова включає механізоване та ручне прибирання території об`єктів благоустрою, збір та видалення у встановлені місця відходів, сміття, листя гілля, снігу, криги, належне їх захоронення, обробку, утилізацію знешкодження та інші дії, що забезпечують утримання території міста відповідно до вимог цих Правил, Санітарних правил утримання територій населених місць СанПіН 42-128-4690-8 (надалі Санітарні правила) Методичних рекомендацій з прибирання території об`єктів благоустрою населених пунктів, затверджених наказом Міністерства з питань житлово - комунального господарства, рішень міської ради, чинного законодавства.

Так, відповідно до п. 5.6.6.6. Правил обов`язок по механізованому та ручному прибиранню територій, вчинення протиожеледних заходів, зокрема, дворів, тротуарів, майданчиків, покриття проїжджої частини вулиці, інших територій земельних ділянок, що надані у власність або користування юридичним або фізичним особам, та територій на відстані від 20 м від межі даної земельної ділянки та до проїжджої частини вулиці, - покладається на відповідні підприємства, установи, організації, приватних підприємців, громадян, які є власниками або користувачами таких ділянок.

Відповідно до п.п. 5.6.3. та 5.6.3.14. Правил на власних та закріплених територіях, які належить прибирати, необхідно проводити весь комплекс робіт, спрямований на наведення та постійне підтримання чистоти і порядку, збереження зелених насаджень, а саме проводити у повному обсязі заміну засохлих та пошкоджених кущів і дерев.

Аналіз наведених норм, з урахуванням визначених цивільно-процесуальним законодавством принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства, дає підстави для висновку, що законодавством не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача у заподіянні шкоди. Разом з тим потерпілий має довести належними доказами факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також факт того, що відповідач є заподіювачем шкоди.

Виходячи з визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного судочинства, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини у завданні шкоди позивачеві.

Факт падіння дерева на належний позивачу автомобіль та завдання в зв`язку з цим транспортному засобу механічних пошкоджень, а також розмір заподіяної шкоди підтверджуються матеріалами справи.

Між тим, пред`являючи позов до Харківської міської ради, позивач не надав належних та допустимих доказів того, що саме відповідача визначено балансоутримувачем зелених насаджень за адресою АДРЕСА_1 , де відбулось паданні гілки дерева на автомобіль позивача.

У Постанові Верховного суду України у складі Третьої палати Касаційного Цивільного Суду від 04.09.2019 року по справі № 200/22129/16-ц зазначено, що у разі не передачі органом місцевого самоврядування дерева на баланс жодному підприємству, установі або організації, відповідальність за падіння стовбура, дерева, буде покладено на орган місцевого самоврядування, так як саме орган місцевого самоврядування є власником землі на якій знаходилося дерево, яке в результаті падіння пошкодило автомобіль позивачки чим спричинило матеріальну та моральну шкоду.

Підсумовуючи усе вищенаведене вбачається, що до відання виконавчого органу міської ради належить організація благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень а у разі не визначення виконавчим органом балансоутримувачів, які мають належним чином доглядати за зеленими насадженнями у тому числі і деревами та вживати усі необхідні заходи для безпечного знаходження громадян а також їх майна на території, яка підвідомча таким балансоутримувачам, відповідальність несе виконавчий орган місцевої ради.

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами.

ВС у постанові від 07 жовтня 2020 року по справі № 705/3876/18 підкреслив, що для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Про неналежного відповідача можна говорити тільки в тому випадку, коли суд може вказати особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача.

Таким чином, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтування позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (див. Висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц).

Суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляду справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред`явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача за згодою позивача (частина перша статті 33ЦПК України у редакції, чинній на час відкриття провадження у справі та її розгляду).

Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача (частина перша, друга та третя статті 51 ЦПК України).

Суд вбачає, що ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Харківської міської ради як до відповідача з вимогами про відшкодування шкоди, завданої унаслідок падіння гілки дерева. При цьому наполягала саме на визначеному нею відповідачі, проте, належних доказів того, що відповідач є балансоутримувачем зелених насаджень за адресою: АДРЕСА_1 , матеріали справи не містять.

Позивач у цій справі клопотань про заміну первісного відповідача належним відповідачем чи про залучення до участі у справі іншої особи як співвідповідача не заявляв.

Посилання позивача, як на підставу позову, що саме до повноважень відповідача згідно його Положення Департаменту відносяться функції щодо контролю за дотриманням вимог чинного законодавства у сфері благоустрою, суд вважає недоречними, оскільки згідноЗакону України «Про благоустрій населених пунктів», таЗакону України «Про місцеве самоврядування в Україні», така відповідальність покладається саме на виконавчий орган місцевого самоврядування, який не визначив балансоутримувача зеленого насадження.

З огляду на викладене, суд вважає, що докази, які містяться в матеріалах справи, не доводять наявність повного складу цивільного правопорушення в діях відповідача, зокрема, прямого причинно-наслідкового зв`язку між заподіяною шкодою і протиправною бездіяльністю відповідача, вину відповідача в заподіянні шкоди, а відтак, наявність всіх необхідних ознак складу цивільного правопорушення відповідно до ст.1166 ЦК України, тому суд приходить до висновку про відсутність підстав для покладання на відповідача відповідальності у вигляді відшкодування збитків.

На основі повно та всебічно з`ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, суд дійшов до висновку, що вимоги позивача не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.15-16,22-23,1166,1167,1192ЦК України, Законом України «Про благоустрій населених пунктів», ст.ст. 2, 4, 10-13, 43, 49, 64, 76, 81, 82, 89, 95, 133, 141, 210, 247, 258-259, 263-265, 268, 354 ЦПК України; суд

ВИРІШИВ:

У задоволені позову ОСОБА_1 до Харківської міської ради про відшкодування майнової шкоди -відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Д.М.Цвіра