печерський районний суд міста києва
Печерський районний суд м. Києва в складі:
головуючого: судді Григоренко І.В.,
при секретарі: Ситику Р.В.,
позивача: не з`явився,
представника позивача: не з`явився,
представника відповідача: не з`явився,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності, -
ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернулась до Печерського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської ради (далі - відповідач, Київська міська рада), в якому просить визнати за нею право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , що складається з двох кімнат, загальною площею 54,47 кв. м, житловою площею 31,4 кв. м, в порядку спадкування за законом після ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилася спадщина на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , що складається з двох кімнат, загальною площею 54,47 кв. м, житловою площею 31,4 кв. м. Вказує, що вона та донька померлого ОСОБА_3 є спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . 14.11.2018 року позивач звернулася до державного нотаріуса Сьомої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 та нотаріусом було відкрито спадкову справу № 63319438 від 14.11.2018 року. Проте постановою державного нотаріуса Сьомої київської державної нотаріальної контори Конончук Т.В. позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу на вказану квартиру. Ураховуючи те, що дублікат свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_1 отримати неможливо, з метою реалізації права на спадщину, ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом.
Також позивачем подано до суду заяву про звільнення від сплати судового збору за подання позову, обґрунтоване скрутним матеріальним становищем.
Крім того, позивачем подано до суду клопотання про витребування доказів, в якому остання просить витребувати у державного нотаріуса Сьомої Київської державної нотаріальної контори Конончук Т.В. матеріали спадкової справи № 63319438 (№ 650/2018), заведеної 14.11.2018 року після ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ; витребувати у Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» інформацію про власника квартири АДРЕСА_1 та належним чином завірену копію правовстановлюючого документа на квартиру АДРЕСА_1 , виданого на ім`я ОСОБА_2 ; технічний план квартири.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.12.2019 року справу було передано судді Печерського районного суду м. Києва Григоренко І.В.
Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 28.12.2019 року заяву позивача про звільнення від сплати судового збору у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності задоволено; звільнено ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позову до Київської міської ради про визнання права власності.
Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 28.12.2019 року в порядку загального позовного провадження відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності, та підготовче засідання у справі призначено на 17.06.2020 року; витребувано у державного нотаріуса Сьомої київської державної нотаріальної контори Конончук Т.В. матеріали спадкової справи № 63319438 (№ 650/2018), заведеної 14.11.2018 року після ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ; витребувано у Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» документи про право власності на квартиру АДРЕСА_1 ; належним чином завірену копію правовстановлюючого документа на квартиру АДРЕСА_1 , виданого на ім`я ОСОБА_2 ; технічний план квартири АДРЕСА_1 .
Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 17.06.2020 року, у зв`язку з неявкою представника відповідача та неподання витребуваних судом доказів, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 198, п. 3 ч. 5 ст. 198, п. 2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, підготовче засідання було відкладено до 02.11.2020 року.
13.07.2020 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від Сьомої київської державної нотаріальної контори надійшла копія спадкової справи № 63319438 (№ 650/2018), заведеної 14.11.2018 року після ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
13.07.2020 року та 02.10.2020 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» на виконання вимог ухвали Печерського районного суду м. Києва від 28.12.2019 року надійшли наступні документи: копія договору дарування 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 , серії ААК № 660578, укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , посвідчений 16.12.1997 року державним нотаріусом Шостої київської державної нотаріальної контори Мотицькою С.А.; копія свідоцтва про право власності на житло від 12.04.1993 року, виданого ОСОБА_6 , ОСОБА_2 . Відділом приватизації державного житлового фонду Печерського району; копію поверхневого плану та копію експлікації внутрішніх обмірів та розрахунків площ приміщень квартири АДРЕСА_1 . Крім того, Комунальне підприємство Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» повідомило, що квартира АДРЕСА_1 на праві власності (по 1/2 частині) зареєстрована за ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 12.04.1993 року та ОСОБА_5 на підставі договору дарування, посвідченого 16.12.1997 року.
Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 02.11.2020 року приєднано до матеріалів справи копію спадкової справи № 63319438 (№ 650/2018), заведеної 14.11.2018 року після ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та копії документів, наданих Комунальним підприємством Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», поданих на виконання вимог ухвали суду, та у зв`язку з неявкою представника відповідача щодо якого відсутні відомості про вручення повідомлення про дату, час і місце судового засідання, відповідно п. 1 ч. 2 ст. 198, п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, підготовче засідання було відкладено до 11.02.2021 року.
11.02.2020 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від позивача та її представника надійшла заява про розгляд справи у їх відсутність, в якій останні просили закрити підготовче засідання та призначити справу до судового розгляду.
Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 11.02.2021 року закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності, та справу призначено до розгляду по суті в загальному позовному провадженні на 24.05.2021 року.
24.05.2021 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від позивача та її представника надійшла заява про розгляд справи у їх відсутність, в якій останні зазначили, що позовні вимоги підтримують та просять задовольнити.
В судове засідання 24.05.2021 року учасники справи не з`явились, про дату, час і місце проведення судового засідання повідомлені належним чином. Позивач та її представника у заяві від 24.05.2021 року просили розглядати справу за їх відсутності.
Відповідач про розгляд справи повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, яке одержане останнім 12.02.2021 року.
Частиною 1 ст. 223 ЦПК України встановлено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Як визначено у ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Керуючись ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних у ній доказів, оскільки відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, проте його представник не з`явився в судове засідання без повідомлення причин, відзив відповідач не подав, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Дослідивши письмові докази у справі у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.
Суд встановив, що відповідно до розпорядження Відділу приватизації державного житлового фонду Печерського району від 12.04.1993 року № 1063 видано свідоцтво про право власності на житло - квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 54,47 кв. м, в якому зазначено, що вказана квартира належить на праві приватної, спільної (сумісної або часткової) власності ОСОБА_6 та ОСОБА_2 (а. с. 9).
Згідно свідоцтва про одруження серії НОМЕР_1 ,виданого Лівобережним міжрайонним управлінням реєстрації шлюбів м. Києва , 14.09.1994 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 укладено шлюб, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено запис за № 1597 (а. с. 7).
Від шлюбу ОСОБА_2 та ОСОБА_1 мають спільну доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про наролдження серії НОМЕР_2 , виданого 31.03.1995 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Печерського району м. Києва (а. с. 8).
14.11.2018 року ОСОБА_1 звернулася до державного нотаріуса Сьомої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом як спадкоємець першої черги, після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а. с. 48).
14.11.2018 року державним нотаріусом Сьомої київської державної нотаріальної контори було заведено спадкову справу № 63319438 (номер у нотаріуса 650/2018) до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , що підтверджується копією витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 54077081 від 14.11.2018 року (а. с. 47 зворот).
Спадкове майно, яке залишилося після ОСОБА_2 складається з 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 (а. с. 54 зворот).
На запит Сьомої київської державної нотаріальної контори від 11.06.2019 року листом Печерської районної в м. Києві державної адміністрації від 23.08.2019 року за вих. № 105/01-3670/1 повідомлено про відмову в оформленні та видачі дублікату свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_1 (а. с. 56
29.08.2019 року ОСОБА_1 звернулася до державного нотаріуса Сьомої київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 (а. с. 55 зворот).
29.08.2019 року Сьомою київською державною нотаріальною конторою ОСОБА_1. роз`яснено необхідність надати правовстановлюючих документ на квартиру АДРЕСА_1 (а. с. 57).
12.12.2019 року ОСОБА_1 повторно звернулася до державного нотаріуса Сьомої київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 (а. с. 57 зворот).
12.12.2019 року державним нотаріусом Сьомої київської державної нотаріальної контори Конончук Т.В. прийнято постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , що залишилася після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . Постанова мотивована тим, що ОСОБА_1 не надала правовстановлюючих документів на спадкове майно (а. с. 58).
Відповідно до ст. 15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних , житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.
Згідно ст. 328 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.
Відповідно до ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Як визначено у ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).
Згідно ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
За правилами ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Як визначено у ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
Відповідно до ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
Згідно ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.
Статтею 1297 ЦК України визначено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 49 Закону України «Про нотаріат» встановлено, що нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії.
Згідно п.п. 4.15 п. 4 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно.
Так, 12.12.2019 року державним нотаріусом Сьомої київської державної нотаріальної контори Конончук Т.В. прийнято постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , що залишилася після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . Постанова мотивована тим, що ОСОБА_1 не надала правовстановлюючих документів на спадкове майно.
Вказана постанова прийнята відповідно до вимог ст. 49 Закону України «Про нотаріат» та глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5.
Разом з тим, права спадкоємця, яка позбавлена можливості отримати свідоцтво про право на спадщину за законом у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно, підлягають захисту судом.
Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Як визначено у ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ст. 78 ЦПК України).
За приписами ч. ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Аналізуючи викладене, оскільки визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, котрий має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, ураховуючи те, що нотаріусом відмовлено у вчинені нотаріальної дії щодо видачі позивачу свідоцтва про право на спадщину на частку спірного майна, оскільки позивачем не надано правовстановлюючих документів на спадкове майно, суд дійшов висновку, що про задоволення позову та визнання за ОСОБА_1 права власності право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , що складається з двох кімнат, загальною площею 54,47 кв. м, житловою площею 31,4 кв. м, в порядку спадкування за законом після ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
За таких обставин, позов ОСОБА_1 є обґрунтованими та підлягає задоволенню.
Як визначено у ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Як вбачається з матеріалів справи позивач звільнена від сплати судового збору ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 28.12.2019 року, а відповідач не надав належних доказів на підтвердження понесених у зв`язку із розглядом справи витрат. Отже, правові підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Враховуючи викладене, керуючись до ст. ст. 328, 392, 1216, 1218, 1261, 1268, 1297 Цивільного кодексу України, ст. 49 Закону України «Про нотаріат», ст. ст. 2, 4, 5, 10, 12, 13, 76, 77, 78, 80, 81, 90, 92, 95, 133, 141, 223, 258, 259, 263-268, 272, 273, 354, 355, п.п. 15.5 п. 15 Розділу ХІІІ Перехідні положення Цивільного процесуального кодексу України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності - задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , що складається з двох кімнат, загальною площею 54,47 кв. м, житловою площею 31,4 кв. м, в порядку спадкування за законом після ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Позивач: ОСОБА_1 , АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційні скарги на рішення подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва, а з початку функціонування Єдиної інформаційно-телекомунікаційної системи безпосередньо до апеляційного суду, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності Цивільним процесуальним кодексом України в редакції від 15.12.2017 року.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст судового рішення складений та підписаний 05.07.2021 року.

Суддя І.В. Григоренко