ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/7240/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"19" жовтня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі
головуючого судді Колесника О.М.
при секретарі Бебі В.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ФО-П ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за договором,
Фізична особа-підприємець ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4 про стягнення боргу за договором з урахуванням штрафних санкцій у розмірі 360 634,30 грн.
Позовні вимоги мотивовані тим, що між сторонами було укладено договір №0017/07/19, відповідно до умов якого постачальник зобов`язується передати меблеві вироби, а покупець прийняти та оплатити їх на умовах визначених договором. Згідно з договором ціна меблевих виробів складає 285 250 грн.
Позивач вказує, що 28.11.2019 року виконав умови договору шляхом поставлення та монтажу меблевих виробів на загальну суму 263 502 грн., що відповідач свої зобов`язання за договором в повному обсязі не виконав сплативши лише 209 946 грн., у зв`язку з чим за ним утворилась заборгованість у розмірі 53 556 грн., яку позивач і просить стягнути з урахуванням штрафних санкцій та пені.
Ухвалою суду від 29 червня 2021 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін для розгляду справи по суті в судове засідання.
Позивач у судовому засідання позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив суд їх задовольнити та проти ухвалення заочного рішення не заперечував.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України. Клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надіслав. Про причину неявки суд не повідомив, відзив та інші заяви з процесуальних питань від нього до суду не надходили.
За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність сторін за наявними матеріалами справи та ухвалити заочне рішення відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, оскільки позивач не заперечував проти заочного розгляду справи.
Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.
Як встановлено судом, 17 липня 2019 року між ФОП ОСОБА_3 та ОСОБА_4 було укладено договір № 0017/07/19, відповідно до умов якого постачальник зобов`язується передати меблеві вироби, а покупець прийняти та оплатити їх на умовах визначених договором.
Відповідно до розділу 4 договору, загальна вартість меблевих виробів 285 250 грн. Розрахунок здійснюється наступним чином: суму, що становить 150 000 грн. покупець сплачує в продовж одного дня з дня підписання договору. Решту від суми, що становить 135 250 грн. покупець сплачує частинами 20 000 грн. до 28.07.2019 року, 20 000 грн. до 04.08.2019 року, 10 000 грн. до 11.08.2019 року, 60 000 грн. у день поставки елементів напівзібраних меблевих виробів, 25 250 грн. у день підписання Акту здачі-приймання поставленого меблевого виробу.
Відповідно до ч. 1 ст. 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Згідно з ч. 1 ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Стаття 526 ЦК України передбачає, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.
Стаття 656 ЦК України визначає, що предметом договору купівлі-продажу може бути товар, який є у продавця на момент укладення договору або буде створений (придбаний, набутий) продавцем у майбутньому.
Відповідно до ст. 671 ЦК України якщо за договором купівлі-продажу переданню підлягає товар у певному співвідношенні за видами, моделями, розмірами, кольорами або іншими ознаками (асортимент), продавець зобов`язаний передати покупцеві товар в асортименті, погодженому сторонами.
Стаття 672 ЦК України передбачає, що якщо продавець передав товар в асортименті, що не відповідає умовам договору купівлі-продажу, покупець має право відмовитися від його прийняття та оплати, а якщо він вже оплачений, - вимагати повернення сплаченої за нього грошової суми. Якщо продавець передав покупцеві частину товару, асортимент якого відповідає умовам договору купівлі-продажу, і частину товару з порушенням асортименту, покупець має право на свій вибір: 1) прийняти частину товару, що відповідає умовам договору, і відмовитися від решти товару; 2) відмовитися від усього товару; 3) вимагати заміни частини товару, що не відповідає асортименту, товаром в асортименті, який встановлено договором; 4) прийняти весь товар. 3. У разі відмови від товару, асортимент якого не відповідає умовам договору купівлі-продажу, або пред`явлення вимоги про заміну цього товару покупець має право відмовитися від оплати цього товару, а якщо він вже оплачений, - вимагати повернення сплаченої за нього грошової суми. 4. Товар, асортимент якого не відповідає умовам договору купівлі-продажу, є прийнятим, якщо покупець у розумний строк після його одержання не повідомив продавця про свою відмову від нього. 5. Якщо покупець не відмовився від товару, асортимент якого не відповідає умовам договору купівлі-продажу, він зобов`язаний оплатити його за ціною, погодженою з продавцем. Якщо продавець не вжив необхідних заходів щодо погодження ціни в розумний строк, покупець оплачує товар за ціною, яка на момент укладення договору купівлі-продажу застосовувалася щодо аналогічного товару.
Відповідно до ст. 688 ЦК України покупець зобов`язаний повідомити продавця про порушення умов договору купівлі-продажу щодо кількості, асортименту, якості, комплектності, тари та (або) упаковки товару у строк, встановлений договором або актами цивільного законодавства, а якщо такий строк не встановлений, - в розумний строк після того, як порушення могло бути виявлене відповідно до характеру і призначення товару. У разі невиконання покупцем цього обов`язку продавець має право частково або в повному обсязі відмовитися від задоволення відповідних вимог покупця, якщо продавець доведе, що невиконання покупцем обов`язку повідомити продавця про порушення умов договору купівлі-продажу спричинило неможливість задоволення його вимог або спричинить для продавця витрати, що перевищують його витрати у разі своєчасного повідомлення про порушення умов договору. Якщо продавець знав або міг знати про те, що переданий покупцеві товар не відповідає умовам договору купівлі-продажу, він не має права посилатися на те, що не одержав від покупця повідомлення про порушення умов договору, та на наслідки невиконання покупцем цього обов`язку, встановлені частиною першою цієї статті.
Згідно зі ст. 692 ЦК України покупець зобов`язаний оплатити товар після його прийняття або прийняття товаророзпорядчих документів на нього, якщо договором або актами цивільного законодавства не встановлений інший строк оплати товару. Покупець зобов`язаний сплатити продавцеві повну ціну переданого товару. Договором купівлі-продажу може бути передбачено розстрочення платежу. У разі прострочення оплати товару продавець має право вимагати оплати товару та сплати процентів за користування чужими грошовими коштами. Якщо покупець відмовився прийняти та оплатити товар, продавець має право за своїм вибором вимагати оплати товару або відмовитися від договору купівлі-продажу. Якщо продавець зобов`язаний передати покупцеві крім неоплаченого також інший товар, він має право зупинити передання цього товару до повної оплати всього раніше переданого товару, якщо інше не встановлено договором або актами цивільного законодавства.
Відповідно до умов договору з урахуванням коригування з боку покупця, позивачем 28 листопада 2019 року було поставлено та здійснено монтаж меблевих виробів на загальну суму 263 502 грн.
Станом на 28 листопада 2019 року ОСОБА_4 було сплачено 209 946 грн.
У відповідності до п. 5.2 договору будь-які зауваження щодо якості або монтажу меблевих виробів, покупець повинен зробити в день складання Акту здачі приймання-передачі.
Разом з поставленими меблевими виробами покупцю було залишено для підписання Акт приймання-передачі меблевих виробів, в якому зафіксовано перелік фактично поставлених меблевих виробів.
Однак, ОСОБА_4 не повернув продавцю підписаний примірник Акту прийому -передачі та не здійснив оплату товару. При цьому, зауважень щодо якості або монтажу меблевих виробів у відповідача також не було.
Відповідно до 5.4. договору, у випадку коли впродовж визначено у п. 5.2. договору строку акт не підписано покупцем і при цьому до продавця е надійшли у цей період будь-які зауваження щодо меблевого виробу чи монтажних робіт, Акт вважається підписаним покупцем без зауважень до продавця, а обов`язки продавця виконані належним чином.
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позивач свої договірні зобов`язання виконав належним чином, при цьому відповідачем не виконано належним чином умови договору, в зв`язку з чим за ним утворилась заборгованість у розмірі 53 556 грн.
Згідно зі стст. 525, 526, 527, 530 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання не допускається, зобов`язання повинні виконуватись належним чином і у встановлений строк відповідно до умов договору та вимог закону, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. А відповідно до ст. 611 цього Кодексу у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.
Згідно зі ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.А відповідно до ст. 611 цього Кодексу у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.
Частиною 1 ст. 549 ЦК України встановлено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. А згідно з ч. 3 цієї статті, пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Беручи до уваги наведене та перевіривши наданий позивачем розрахунок суми штрафних санкцій, суд дійшов висновку, що сума штрафних санкцій на підставі ст. 625 ЦК України, яка підлягає стягненню становить 2 456,24 грн. - 3% річних та 5 244,02 грн. інфляційної складової боргу.
Однак, щодо стягнення 299 378,04 грн. пені, слід зауважити наступне.
Відповідно до ч. 3 ст. 551 ЦК України, розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.
Відтак, оскільки визначений позивачем розмір пені в сумі 299 378,04 грн. значно перевищує суму боргу, що становить 53 556 грн., він підлягає зменшенню на підставі ч. 3 ст. 551 ЦК України до 53 000 грн., що буде відповідати принципу розумності та справедливості.
Судові витрати відповідно до ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України покладаються на відповідача.
Відповідно до чч. 1, 3 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, зокрема належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.
Відповідно до чч. 1, 2 ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами
Представник позивача зазначив, що сума фактично понесених та сплачених судових витрат становить 3 000 грн.
Зважаючи на вищевикладене, суд дійшов висновку, що витрати на правову допомогу підлягають відшкодуванню з відповідача у розмірі 3 000 грн.
На підставі викладеного та керуючись стст. 3, 11, 509, 525-527, 530, 549, 551, 611, 625-628, 638, 1011-1014 ЦК України, стст. 133, 137, 141, 178, 274-279, 263-265, 279, 280, 352, 354-355 ЦПК України, суд
Позов задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) на користь ФО-П ОСОБА_3 53 556 грн. 35 коп. в рахунок стягнення заборгованості за договором №0017/07/19 від 17.07.2019 року, 5 244 грн. 02 коп. інфляційних втрат, 2 456 грн. 24 коп. 3%-річних, 53 000 грн. пені, 4 741 грн. судового збору, 3 000 грн. витрат на правничу допомогу, а всього 121 997 грн. 61 коп., в задоволенні стягнення решти розміру пені відмовити.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано до Дарницького районного суду м. Києва протягом 30 днів з дня отримання його копії відповідачем.
Апеляційна скарга на заочне рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня проголошення вступної та резолютивної частини заочного рішення.
Суддя :