Провадження №: 2/755/7552/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" грудня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Виниченко Л.М. розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1 про розгляд в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін справи № 755/16103/21 за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

у с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа № 755/16103/21 за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою суду від 05.10.2021 року відкрите провадження у справі та призначено проведення розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.

10 грудня 2021 року від відповідача ОСОБА_1 до суду надійшла заява про розгляд справи № 755/16103/21 у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Вимоги заяви відповідач обґрунтовує тим, що вона має намір подати до суду квитанції про оплату послуг за опалення, а відтак є необхідність у розгляді справи з викликом учасників справи в судове засідання.

Вивчивши подану заяву, встановлено наступне.

Відповідно до положень частин 5, 7 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Поряд з цим, згідно норми частини 6 ст. 279 ЦПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

За змістом ч. 9 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Станом на 01.01.2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб визначений у розмірі 2 270,00 грн. Таким чином, сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить - 227 000,00 грн.

Як убачається зі змісту позовної заяви, заявлена позивачем до стягнення ціна позову складає у розмірі 71 775,58 грн., що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також суд приходить до висновку, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, оскільки учасники справи не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування вимог позивача та заперечень відповідача, подавати клопотання у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими Цивільним процесуальним кодексом України.

Відповідно положень частин 1, 3 ст. 12, частини 1 ст. 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За правилами частини 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Загалом характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вказують на те, що обставини справи мають бути підтверджені письмовими доказами, які безперешкодно можуть надаватись сторонами справи до суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Враховуючи викладене, та з огляду на те, що заява відповідача є немотивованою в частині того, які процесуальні дії у даній справі суд не зможе вчинити без проведення судового засідання із викликом учасників справи за наявності поданих сторонами заяв по суті справи з додатками, приходжу до висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяви відповідача про розгляд справи з повідомленням сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 19, 279, 353-355 ЦПК України,-

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про розгляд в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін справи № 755/16103/21 за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя