"06" вересня 2021 р. Справа № 363/1953/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2021 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Свєтушкіна Д.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , в інтересах яких діє законний представник ОСОБА_2 , про встановлення факту спільного проживання разом із спадкодавцем, визнання права власності на частину спадкового майна,-

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , в інтересах яких діє законний представник ОСОБА_2 , про встановлення факту спільного проживання разом із спадкодавцем, визнання права власності на частину спадкового майна.

Позовну заяву ухвалою суду від 24 травня 2021 року залишено без руху.

Як вбачається з ухвали від 24 травня 2021 року, позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 та ст. 177 ЦПК України, а саме:

1)Згідно ч.2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позивачем подано заяву, в якій відсутній підпис його або представника.

2)Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Таким чином, копії будь-яких документів мають засвідчувати їх дійсність, оскільки мають бути виготовлені виключно з оригіналів цих документів.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

В порушення зазначених норм додані до позовної заяви докази належним чином не завірені.

Окрім того, у позовній заяві позивачем зазначено, що за отриманням свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно, яке залишилося після померлого ОСОБА_5 він звернувся до нотаріуса, проте йому було відмовлено у видачі свідоцтва на право на спадщину. Однак на підтвердження цих обставин відповідна відмова нотаріуса до позовної заяви не долучена.

3)Відповідно до п.8 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити окрім іншого зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви. Позивач не зазначає наявність документів, копії яких долучено до позову, у нього або іншої особи.

4) Відповідно до вимог ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Згідно роз`яснень даних в абз. 1, 3 п. 10 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що ОСОБА_1 пред`являє три самостійні позовні вимоги: встановити факт проживання разом з сином та визнати квартиру спільною сумісною власністю - немайнові вимоги та визнати право власності на 1/6 квартири в порядку спадкування майнова вимога.

Відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру, сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму працездатних осіб (908,00грн).

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, розмір судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908,00 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб (11350,00 грн.)

Разом з тим, при зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 908 грн., що підтверджується квитанцією № 0.0..1 від 13.05.2021 року за одну немайнову вимогу.

Отже, позивачу за подачу даної позовної заяви слід доплатити суму у розмірі 2 051,00 грн. (908,00 грн. за другу вимогу немайнового характеру, а також за майнову вимогу 1 143,00 грн.

Відповідно до вищезазначеної ухвали позивачу було надано строк у десять днів з дня отримання копії ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Як вбачається з матеріалів справи позивачу неодноразово направлялась копія ухвали від 24 травня 2021року на адресу зазначену в позовній заяві.

Станом на 06.09.2021 року позивач до суду не з`явився, про рух справи не цікавився та недоліки заяви не усунув.

Оскільки, в визначений ухвалою строк, позивачем недоліки позовної заяви не були усунуті, згідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України позовна заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Керуючись ст. 185, 260 ЦПК України, суддя-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , в інтересах яких діє законний представник ОСОБА_2 , про встановлення факту спільного проживання разом із спадкодавцем, визнання права власності на частину спадкового майна - вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Д.А.Свєтушкіна