Справа № 638/6041/21
Провадження № 2/638/4030/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 квітня 2021 року м. Харків

Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Поволяєва О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності,-

ВСТАНОВИВ:

23 квітня 2021 року ОСОБА_1 звернулась до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання права власності.

Дослідивши отримані матеріали, судом встановлені недоліки позовної заяви, які унеможливлюють відкриття провадження у справі та обумовлюють необхідність залишення позовної заяви без руху, а саме.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Перевіривши матеріали позову, суддею встановлено, що позовна заява подана без додержання вимог, встановлених в ч. 4 ст. 177 ЦПК України, а саме: до позовної заяви не додано документ, що підтверджує оплату судового збору.

Разом із позовною заявою ОСОБА_1 подано заяву про відстрочення сплати судового збору, в якій зазначено, що сума судового збору становить 11350,00 грн., що є значною сумою для позивача та унеможливлює на даний час сплату судового збору за подання позовної заяви у встановленому розмірі.

Однак, на підтвердження обґрунтованості заяви позивачем не було надано до суду належних та допустимих доказів майнового стану позивача.

Розглянувши клопотання, суд вважає його таким, що не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Частиною 1 ст. 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Зі змісту ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір» вбачається, що єдиною підставою для відстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Позивачем на виконання зазначених вище норм закону не надано до суду належних та допустимих доказів на підтвердження тяжкого майнового стану, який перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому законом порядку і розмірі, та є правовою підставою для звільнення його від сплати судового збору або відстрочення його сплати.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Приймаючи до уваги зазначене, а також конституційний принцип рівності сторін перед законом і судом, суд вважає, що ОСОБА_1 як сторона у справі має виконувати встановлений законодавством обов`язок сплати судового збору.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2021 року становить 2270,00 грн.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене, суд відмовляє в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору та залишає позовну заяву без руху надаючи позивачу строк для усунення недоліків, а саме - оплати судового збору в розмірі 11350,00 грн.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258-261, 353 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо він відповідно до цієї ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, та усуне вказаній в цій ухвалі недоліки, позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у встановлений строк, заява вважатиметься неподаною та буде повернута. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.В. Поволяєва