Справа №613/228/21 Провадження № 2/613/181/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2021 року Суддя Богодухівського районного суду Харківської області Харченко С.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Богодухівського районного суду Харківської області від 23 лютого 2021 року вказана позовна заява була залишена без руху, з наданням позивачу десятиденного строку з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків. Крім того, позивачу роз`яснено, що в разі невиконання вимог суду, позовну заяву буде визнано неподаною і повернуто йому.

Відповідно до вищевказаної ухвали суду, позовна заява залишена без руху, оскільки вона була подана без дотримання вимог ст.ст.175,177 ЦПК України, а саме:

В порушення п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява не містить вірного зазначення поштового індексу сторін, номеру засобу зв`язку позивача, номеру засобу зв`язку відповідача, якщо такий відомий, та адреси електронної пошти сторін (за наявності).

В порушення вимог п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України заява не містить зазначення доказів, що підтверджують вказані в позові обставини (перебування в шлюбі, наявності дитини).

В порушення п.6 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява не містить відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

В порушення п.9 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява не містить попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

В порушення п.10 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява не містить підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Також в ухвалі суду було зазначено, що правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначається положеннями Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, справляється судовий збір.

Відповідно до ч.3 ст.6З Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно частини 2 статті 4Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу встановлено ставку судового збору в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 908 грн.

Ставка судового збору за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 908 грн.

Позивачем сплачено судовий збір в розмірі 908 грн.

Оскільки позовна заява містить дві вимоги немайнового характеру,одна вимога не є похідною від іншої то доплата суми судового збору за подання позовної заяви складає 908 грн.

Також позивачу було зазначено, що судовий збір необхідно сплатити на рахунок: отримувач коштів: ГУК Харків обл/МТГ Богодух//2203010, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947, Банк отримувача Казначейство України (ел.адм.подат.) Номер рахунку (IBAN) UA0020587 Код класифікації доходів бюджету22030101 Найменування коду класифікації доходів бюджету Судовий збір ( Державна судова адміністрації України, 050)

Крім того позивачу було зазначено, що відповідно до ст.95 ЦПК України письмові докази подаються до суду в оригіналі або в належним чином завіреній копії, учасник справи, який подає документи в копіях повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Таким чином, копії будь-яких документів мають засвідчувати їх дійсність, оскільки мають бути виготовлені виключно з оригіналів цих документів.

Вказуючи на належність засвідчення копії суд зазначає, що ксерокопія має бути належної якості, щоб на ній можна було прочитати весь текст документа, чітко було видно всі реквізити, поля документа не було порушено, з відміткою про засвідчення копії документа, особою, яка його посвідчує, яка складається: зі слів "Згідно з оригіналом", назви та особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

В порушення зазначеного вище, позивачем було надано до суду ксерокопії документів, які належним чином не завірені.

Ухвала суду про залишення позовної заяви без руху від 23.02.2021 року двічі (24.02.2021 року та 20.04.2021 року) надсилалась позивачу - ОСОБА_1 рекомендованими листами з повідомленням за адресою, яку вона сама вказала у позовній заяві: АДРЕСА_1 .

Поштове відправлення з вищезазначеною ухвалою суду, адресоване позивачу було повернуто до суду 27.04.2021 року з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

При цьому слід зазначити, що заяв про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження позивач суду не надавала.

Згідно з ч.1 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Частиною 4 статті 130 ЦПК України визначено, що у разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.

Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України часом вручення повістки вважається день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Так, до повноважень суду не віднесено встановлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками "адресат вибув", "адресат відсутній" з урахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.

Згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006р., суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд (зокрема, рішення Європейського суду з прав людини в справах "Пономарьов проти України" та "Мушта проти України"), сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи вищевикладене та приймаючи до уваги, що адреса для листування позивачем була зазначена самостійно, будь-яких повідомлень щодо зміни цієї адреси до суду не надходило, позивачу двічі було направлено ухвалу про залишення позову без руху, при цьому вона була повернута суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», що свідчить про те, що позивач не цікавиться провадженням у її справі та втратила інтерес до власного позову.

Таким чином, станом на 28 квітня 2021 року вимоги за ухвалою суду від 23.02.2021 року ОСОБА_1 виконані не були.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно положень ст.185 ч.7 ЦПК України - "повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви".

Враховуючи те, що позивач не усунула недоліки позовної заяви у наданий судом строк, позовну заяву необхідно вважати неподаною та повернути позивачу.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Харківського апеляційного суду через Богодухівський районний суд Харківської області протягом 15 днів з дня її проголошення.

Суддя