Справа № 310/2607/14-ц
4-с/310/30/21
У Х В А Л А

Іменем України

06 вересня 2021 року м. Бердянськ

суддя Бердянського міськрайонного суду Запорізької області Богомолова Л.В., перевіривши матеріали скарги ОСОБА_1 на дії державного виконавця ,

в с т а н о в и в:

02.09.2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду зі скаргою на дії приватного державного вказуючи, що орієнтовно в червні місяці цього року, при спробі отримання заробітної плати, він не зміг отримати грошові кошти в банкоматі КБ «Приватбанк». На його звернення до банківської установи, його повідомили про можливий арешт приватним або державним виконавцем. Жодних постанов про накладення арешту він не отримував. Вважаєчи можливим накладення арешту в межах виконавчого провадження за рішенням суду, він звернувся з заявою до Бердянського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м.Дніпро) із заявою про зняття арешту з зарплатного рахунку, але відповіді не отримав. Просить визнати дії державного виконавця щодо арешту коштів та звернення стягнення на заробітну плату неправомірними та постанову про арешт коштів у ВП №101210 від 12.06.2021 року скасувати.

Вивчивши матеріали поданої до суду скарги, суддя приходить до наступного висновку.

За змістом положень частини третьої статті 3 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення у цивільній справі регламентований нормами розділу VII ЦПК України (Судовий контроль за виконанням судових рішень).

Відповідно до статті 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Згідно ч. 1 ст. 449 ЦПК України скаргу може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав чи свобод.

Відповідно до ч. 2 ст. 449 ЦПК України пропущений з поважних причин строк для подання скарги може бути поновлено судом.

В силу ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Аналогічну позицію висловив у Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справи у п. 16 своєї постанови № 6 від 07.02.2014 «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судових рішень у цивільних справах» в тім, що такі строки є процесуальними, можуть бути поновлені за наявності поважних для цього причин за заявою заявника, яка подається одночасно зі скаргою або викладається в скарзі у вигляді клопотання. При вирішенні питання про поновлення строку на подання скарги на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби суд має виходити з того, що у відповідному законодавстві не міститься перелік таких поважних причин, їх з`ясовують у кожному конкретному випадку залежно від обставин справи.

Якщо скаргу подано з пропуском строку, встановленого законом, та відсутнє клопотання про його поновлення, така скарга суддею одноособово залишається без розгляду при її прийнятті та повертається заявникові.

У поданій скарзі скаржник посилається на те, що в червні місяці 2021 року йому стало відомо про те, що його зарплатний рахунок в КБ «Приватбанк» заблоковано, тобто в червні 2021 року скаржнику стало відомо про порушення його права на користування зарплатним рахунком.

Проте, скаржник в скарзі не вказав, коли саме він звертався до КБ «Приватбанку» та державного виконавця, у зв`язку з чим та на підставі чого накладено арешт на картковий зарплатний рахунок, коли саме та ким.

Як вбачається зі скарги, боржник припускає щодо можливості накладення арешту за рішенням суду, однак за яким рішенням і коли це рішення було не вказує.

Доказів звернення скаржником до відділу ДВС скарга не містять. Жодного письмового доказу до скарзі скаржником не долучено.

Таким чином, доказів щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду зі скаргою заявник не надав.

Враховуючи вищевикладені обставини у їх сукупності суд вважає, що заявником пропущено строк на оскарження дій державного виконавця, а тому приходить до висновку, що скаргу слід залишити без розгляду та повернути заявнику.

При цьому суд вважає за необхідне роз`яснити заявникові право на повторне звернення до суду на загальних підставах.

Крім того, загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення викладені у статті 183 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до положень ч. 2 та ч. 4 ст. 183 Цивільного процесуального кодексу України, письмові заяви, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Вимога про надання доказів надіслання заяви, скарги, клопотання чи заперечення (надання) іншим учасникам справи (провадження) стосується подання таких на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень (розділи VI Процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень у цивільних справах та рішень інших органів (посадових осіб) , VII Судовий контроль за виконанням судових рішень ЦПК України).

Такий правовий висновок сформований у постанові Верховного Суду від 05 листопада 2020 року у справі № 591/1581/20.

Вимоги частини другої статті 183 ЦПК України заявником не виконані.

Так, заявник надіслав суду скаргу на одному аркуші без долучення до скарги будь-яких додатків, залишивши в викладеному змісті скарги порожні прочерки, замість посилання на суттєві значення вимог скарги.

Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої та другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

За встановлених обставин, приходжу до висновку про наявність підстав для повернення заявнику скарги, оскільки при зверненні до суду заявником не долучено доказів, які мали підтвердити надіслання засобами поштового зв`язку та/або надання іншим учасникам справи копії скарги разом з додатками, що зумовлює застосування наслідків, передбачених ч. 4 ст. 183 Цивільного процесуального кодексу України, а також заявником пропущено строк на оскарження дій державного виконавця.

На підставі викладеного, керуючись статтями 183, 184, 260, 353, 354 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

Скаргу ОСОБА_1 на дії державного виконавця залишити без розгляду та повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржене до Запорізького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Бердянського

міськрайонного суду Л.В. Богомолова