03.09.2021
Справа № 642/8314/19
Провадження №2/642/16/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2021 року м.Харків

Ленінський районний суд м.Харкова в складі:

головуючий суддя Гримайло А.М.,

за участю секретаря судового засідання Корявець Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Харкова клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення судової почеркознавчої експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановив:

В провадженні суду знаходиться вищевказана цивільна справа.

У судовому засіданні, до початку розгляду справи по суті, предстаник відповідача просив розглянути клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи від відповідача ОСОБА_1 , яке він підтримав, оскільки відповідач заперечує факт підписання договору позики.

Представник позивача в судовому засіданні заперечив щодо задоволення даного клопотання, мотивуючи заперечення зловживанням відповідачем та його представником своїми правами, бо в них було достатньо часу, щоб скористатись правом на заявлення клопотань в підготовчому судовому засіданні, однак їх дії спрямовані на затягування розгляду справи по суті.

Відповідно до ч.3 ст.182 ЦПК України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. А саме, відповідно до ст.222 ЦПК України головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи. Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Судом встановлено, що клопотання про признання експертизи подане відповідачем 02.09.2021 до початку розгляду справи по суті, у зв`язку з відсутністю у підготовчому судовому засіданні, та належним чином обґрунтоване, із зазначенням причин її необхідності.

Заслухавши думку учасників справи, розглянувши клопотання відповідача, підтримане його представником в судовому засіданні, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що клопотання відповідача про призначення вищевказаної експертизи підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Згідно з ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч.6 ст.84 ЦПК України, будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Суд також звертає увагу на те, що відповідно до Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 №53/5 основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису.

Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів. Для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації. Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (буквені та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження в справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами.

Перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), має пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації. У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), зобов`язаний (зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи.

Відповідно до п.3.1, 3.2, 3.3 вказаної Інструкції експертиза проводиться після подання органом (особою), який (яка) її призначив(ла) (залучив(ла) експерта), матеріалів, оформлених згідно з вимогами процесуального законодавства та цієї Інструкції. До експертної установи (експерту) надаються: документ про призначення експертизи (залучення експерта), об`єкти, зразки для порівняльного дослідження та, за клопотанням експерта, - матеріали справи.

Відповідно до п.1.1, 1.3, 1.8, 1.9 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень затверджених Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року №53/5, для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (буквені та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження в справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи, або виконані після відкриття провадження у справі, але не в зв`язку з її обставинами; експериментальні зразки почерку - це такі, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив (ла) експерта), у зв`язку з призначенням даної експертизи.

Вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні - у кількості не менше 5-8 аркушів.

Як зразки слід надавати документи або інші папери, на яких рукописні тексти (підписи) достовірно виконані особою, щодо якої ставиться питання з ідентифікації її як виконавця досліджуваного рукопису.

Згідно ч.1 ст.104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Статтею 107 ЦПК України передбачено, що матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи.

У відповідності до ст.3 Закону України «Про судову експертизу» судово-експертна діяльність здійснюється на принципах законності, незалежності, об`єктивності і повноти дослідження.

Відповідно до статті 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Так, відповідач ОСОБА_1 заперечує факт того, що він підписав Договір позики, у зв`язку з чим виникає необхідність у проведенні судово-почеркознавчої експертизи. Однак питання щодо дійсності підписання позивачем ОСОБА_2 договору позики, не стосуються суті позову, та виходить за рамки заявлених позовних вимог.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Враховуючи, що для повного та вичерпного з`ясування обставин, що мають істотне значення для справи, необхідно спеціальні знання, суд вважає доцільним задовольнити клопотання частково та призначити по даній справі судово-почеркознавчу експертизу в частині підписання відповідачем договору позики та зупинити провадження у справі на час проведення експертизи.

Керуючись ст. ст.103, 104, 107, 222 ЦПК України, суд -

постановив:

Клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення почеркознавчої експертизи задовольнити частково.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:

- Чи належить відповідачу ОСОБА_1 , підпис, виконаний від його імені на договорі позики від 16 липня 2016 року в графі «Позичальник»,чи іншій особі?

Проведення експертизи доручити експертам Національного наукового центру «Інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» що знаходиться за адресою: Україна, м. Харків, вул. Золочівська, 8А.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність згідно ст.ст.384, 385КК України за завідомо неправдивий висновок та відмову у виконанні покладених на них обов`язків.

Надати експертам для проведення експертизи матеріали цивільної справи №642/8314/19, а також оригінал договору позики від 16 липня 2016 року.

Зобов`язати відповідача ОСОБА_1 надати вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку.

На час проведення експертизи провадження у справі зупинити.

Оплату за проведення експертизи покласти на відповідача ОСОБА_1 .

Роз`яснити відповідачу ОСОБА_1 , що в разі ухилення від оплати вартості експертизи, ухвала про призначення експертизи буде скасована і справа буде розглянута на підставі наявних доказів, у відповідності до вимог ЦПК України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на ухвалу суду подається через Ленінський районний суд м.Харкова до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя А.М.Гримайло