КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
===================================================================
Справа №382/644/15 Головуючий у І інстанції Литвин Л.І.
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

06 вересня 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Голуб С.А.,

суддів Ігнатченко Н.В., Таргоній Д.О.,

розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» на рішення Яготинського районного суду Київської області від 21 квітня 2021 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Яготинського районного суду Київської області від 21 квітня 2021 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, ТОВ «Вердикт Капітал» подало 20 липня 2021 року апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам ст. 354 ЦПК України, зокрема: апеляційна скарга подана з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 02 серпня 2021 року було відмовлено в задоволенні клопотання про поновлення пропуску строку на апеляційне оскарження та визнано причини пропуску строку на апеляційне оскарження неповажними, апеляційну скаргу ТОВ «Вердикт Капітал» було залишено без руху та надано десятиденний строк для подання повторно клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду із зазначенням інших поважних причин пропуску такого строку.

На виконання вимог ухвали суду від 02 серпня 2021 року ТОВ «Вердикт Капітал» подало замість клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження нову редакцію апеляційної скарги, в якій зазначили інші причини пропуску строку на апеляційне оскарження. Зокрема, вказали, що несвоєчасне звернення до суду з апеляційною скаргою було зумовлено карантинними заходами, що впроваджені та діють на території України, а саме обмеженнями, що пов`язані з рухом громадського транспорту, відвідуванням громадських закладів, в тому числі судів та відділень зв`язку.

Однак, суд апеляційної інстанції не може погодитися з викладеним, щодо наявності підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження, з урахуванням такого.

Вказане клопотання надійшло на адресу суду 13 серпня 2021 року, але передано було судді-доповідачу лише 01 вересня 2021 року, оскільки суддя-доповідач, починаючи з 11 серпня 2021 року перебувала у відпустці. Окрім того, судді-учасники колегії з 09 серпня 2021 року по 03 вересня 2021 року також перебували у відпустці, що позбавляло можливості вирішити питання про відкриття апеляційного провадження в межах п`ятиденного строку з дня виконання вимог ухвали суду від 02 серпня 2021 року, що визначений ст. 359 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Як вбачається з матеріалів справи, судом апеляційної інстанції не встановлено, що ТОВ «Вердикт Капітал» пропущено строку на апеляційне оскарження рішення суду саме у зв`язку з обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, оскільки територіальна віддаленість від суду чи відділень поштового зв`язку/або віддалена робота його працівників у зв`язку з карантинними заходами жодним чином не перешкоджало позивачу вжити заходів задля забезпечення своєчасного оскарження рішення суду.

Окрім того, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що суди не припиняли свою роботу під час впроваджених карантинних заходів, як і не припиняли свою роботу відділення поштового зв`язку, а тому жодних перешкод для своєчасного апеляційного оскарження рішення суду не існувало, при тому, що копію оскаржуваного рішення суду скаржником було отримано ще 11 травня 2021 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (т. 2, а.с. 43-44).

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 18.11.2010 у справі «Мушта проти України» зазначено: «право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак, такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.»

Отже Європейський суд з прав людини зауважив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Також, суд апеляційної інстанції наголошує на тому, що підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження може бути лише вмотивоване клопотання скаржника, оскільки нормами чинного цивільного процесуального законодавства не передбачено право суду поновлювати такий строку з власної ініціативи.

У зв`язку з тим, що суддя-доповідач та судді-учасники колегії з 09 серпня 2021 року по 03 вересня 2021 року перебували у відпустці, то вказані обставини позбавляли можливості вирішити питання про поновлення строку на апеляційне оскарження та відкриття апеляційного провадження в межах п`ятиденного строку з дня виконання вимог ухвали суду від 02 серпня 2021 року, що визначений ст. 357 ЦПК України.

Згідно із ч. 4 ст. 357 ЦПК України, якщо заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження в порядку встановленому ст. 358 цього Кодексу.

Таким чином, відповідно до п.4 ч.1 ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Виходячи із наведених обставин справи суд вважає, що застосування апеляційним судом процесуальних обмежень при апеляційному оскарженні рішення суду першої інстанції від 21 квітня 2021 року відповідає принципу юридичної визначеності і не може вважатись відмовою у доступі до правосуддя.

Отже, ТОВ «Вердикт Капітал» без поважних причин пропустило строк на апеляційне оскарження рішення Яготинського районного суду Київської області від 21 квітня 2021 року, то суд апеляційної інстанції доходить висновку, що у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ТОВ «Вердикт Капітал» на рішення Яготинського районного суду Київської області від 21 квітня 2021 року має бути відмовлено.

Керуючись ст. 358 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Яготинського районного суду Київської області від 21 квітня 2021 року відмовити.

Визнати неповажними причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Яготинського районного суду Київської області від 21 квітня 2021 року, що зазначені в уточненій редакції апеляційної скарги.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» на рішення Яготинського районного суду Київської області від 21 квітня 2021 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення або з дня складення повного судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Суддя-доповідач

Судді: