Справа №760/334/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 березня 2021 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Кушнір С.І., розглянувши заяву представника заявника ОСОБА_1 - адвоката Матківського Тараса Олеговича про скасування заходів забезпечення позову, у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Жовтневої районної державної адміністрації міста Києва про визнання недійсними свідоцтва про приватизацію кімнати та зміну умов договору найму житлового приміщення та до ОСОБА_1 , третя особа: нотаріус П`ятої Київської державної нотаріальної контори про визнання недійсною угоди купівлі-продажу та виселення, -

В С Т А Н О В И В:

У січні 2021 року на адресу суду надійшло клопотання представника заявника ОСОБА_1 - адвоката Матківського Т.О. про скасування заходів забезпечення позову у якій заявник просить скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою суду від 23.06.1998 р.

В обґрунтування клопотання вказує на те, що позивачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в травні 1998 звернулись до Жовтневого районного суду м. Києва з позовом до Жовтневої районної державної адміністрації міста Києва про визнання недійсними свідоцтва про приватизацію кімнати та зміну умов договору найму житлового приміщення та до ОСОБА_1 , третя особа: нотаріус П`ятої Київської державної нотаріальної контори про визнання недійсною угоди купівлі-продажу та виселення.

Ухвалою суду від 23.06.1999 року накладено арешт на нерухоме майно на 24/100 спірної частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що належала ОСОБА_1 .

28.10.1999 рішенням Жовтневого районного суду м. Києва у задоволенні позову ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Жовтневої районної державної адміністрації міста Києва про визнання недійсними свідоцтва про приватизацію кімнати та зміну умов договору найму житлового приміщення та до ОСОБА_1 , третя особа: нотаріус П`ятої Київської державної нотаріальної контори про визнання недійсною угоди купівлі-продажу та виселення - відмовлено.

08.11.1999 року рішення набрало законної сили.

Частка квартири, на яку було накладено арешт, по АДРЕСА_1 , належить ОСОБА_1 на підставі договору купівлі продажу квартири від 27.07.1995, посвідченого державним нотаріусом П`ятої київської державної нотаріальної контори Бодак О.М. Право власності за вищевказаним договором було зареєстровано в Київському міському бюро технічної інвентаризації, що підтверджується реєстраційним посвідченням від 02.08.1995.

Заявник вказує на те, що відповідно до ч.9 ст.158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову, суд у відповідному рішення зазначає про скасування заходів забезпечення позову. Однак, у рішенні не було зазначено про скасування заходів забезпечення позову, тобто це питання не було розглянуто судом. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Таким чином, з урахуванням того, що позивачам по справі було відмовлено в задоволенні позову, в рамках якого було накладено арешт на майно відповідача, однак не було вирішено питання щодо зняття арешту з майна, і наявність такого обтяження створює перешкоди у здійсненні відповідачем його права власності на майно та реалізації його законних прав та інтересів, наявні усі підстави для зняття арешту з майна.

На підставі вищевикладеного, заявник просить заяву задовольнити та скасувати заходи забезпечення позову.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Згідно ч. 3 ст. 182 ЦПК України, заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 183 ЦПК України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосуб`єктності за відповідним іноземним законом (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Згідно довідки Солом`янського районного суду м. Києва від 01.02.2021 р. Вих. №109/21 вбачається, що на підставі наказу ДСА, затвердженого 11.02.2010 № 22 Міністерством юстиції України від 03.03.2010 № 201/17496 «Про затвердження переліку судових справ та документів із зазначенням строків зберігання, вилучені для знищення як такі, що не мають культурної цінності та втратили практичне значення», цивільна справа № 2-55/99 за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Жовтневої районної державної адміністрації міста Києва про визнання недійсними свідоцтва про приватизацію кімнати та зміну умов договору найму житлового приміщення та до ОСОБА_1 , третя особа: нотаріус П`ятої Київської державної нотаріальної контори про визнання недійсною угоди купівлі-продажу та виселення, - була знищена, а ухвала про забезпечення позову від 23.06.1998 відсутня.

Пунктом 38 Постанови Пленуму ВСУ від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляду справі у суді першої інстанції» знищення справи у зв`язку із закінченням терміну її зберігання віднесено до причин втрати судового провадження.

Зазначене у довідці архіву Солом`янського районного суду м. Києва від 01.02.2021 р. Вих. №109/21 про те, що цивільна справа № 2-55/99 за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Жовтневої районної державної адміністрації міста Києва про визнання недійсними свідоцтва про приватизацію кімнати та зміну умов договору найму житлового приміщення та до ОСОБА_1 , третя особа: нотаріус П`ятої Київської державної нотаріальної контори про визнання недійсною угоди купівлі-продажу та виселення, за строками зберігання знищена, а ухвала про забезпечення позову від 23.06.1998 відсутня, дає підстави вважати втраченим судове провадження по вказаній цивільній справі, та на думку суду, є перешкодою для розгляду заяви ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до ст. 488 ЦПК України, відновлення втраченого повністю або частково судового провадження в цивільній справі, закінченій ухваленням рішення або у якій провадження закрито, проводиться у порядку, встановленому цим Кодексом.

Статтею 489 ЦПК України передбачено, що втрачене судове провадження у цивільній справі може бути відновлене за заявою учасника справи або за ініціативою суду.

Згідно статті 493 ЦПК України вбачається, що при розгляді заяви про відновлення втраченого судового провадження суд бере до уваги: 1) частину справи, яка збереглася (окремі томи, жетони, матеріали з архіву суду тощо); 2) документи, надіслані (видані) судом учасникам судового процесу та іншим особам до втрати справи, копії таких документів; 3) матеріали виконавчого провадження, якщо воно здійснювалося за результатами розгляду справи; 4) будь-які інші документи і матеріали, подані учасниками судового процесу, за умови, що такі документи і матеріали є достатніми для відновлення справи; 5) відомості з Єдиного державного реєстру судових рішень; 6) дані, що містяться в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі; 7) будь-які інші відомості, документи тощо, отримані у законний спосіб з інших офіційних джерел.

Суд може допитати як свідків осіб, які були присутніми під час вчинення процесуальних дій, учасників справи (їх представників), а в необхідних випадках - осіб, які входили до складу суду, що розглядав справу, з якої втрачено провадження, а також осіб, які виконували судове рішення, та вчиняти інші процесуальні дії, передбачені цим Кодексом, з метою відновлення втраченого судового провадження.

У відповідності з ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Враховуючи, що матеріали справи було знищено, у зв`язку із закінченням терміну їх зберігання, а оригінал ухвали про забезпечення позову відсутній, згідно довідки Солом`янського районного суду м. Києва від 01.02.2021 р. Вих. №109/21, вирішити питання про скасування заходів забезпечення позову не представляється можливим без відновлення втрачених матеріалів провадження, що дозволить встановити істотні обставини справи, що мають значення для скасування заходів забезпечення позову.

Згідно ч. 4 ст. 183 ЦПК України, суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Керуючись ст.ст. 158, 182, 183, 353 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Заяву представника заявника ОСОБА_1 - адвоката Матківського Тараса Олеговича про скасування заходів забезпечення позову - повернути заявнику без розгляду.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: Кушнір С.І.