печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2021 року суддя Печерського районного суду м. Києва Підпалий В.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Гефест», про визнання припиненою іпотеки, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Печерського районного суду м. Києва з червня 2021 року перебуває вказана справа.

23 липня 2021 року ухвалою судді Писанця В. А. відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено здійснювати за правилами загального позовного провадження.

11.10.2021 року на підставі розпорядження керівника апарату суду № 362 від 11.10.2021 року здійснено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями, та передано судді Підпалому В.В., згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Повноваження судді з вибору справ, які належать до категорії «малозначних», окрім видів, що чітко встановлені законодавством, вважаються дискреційними та базуються на суддівському розсуді. Поняття дискреційних повноважень закріплене у Рекомендації Комітету міністрів Ради Європи №R(80)2, яка прийнята Комітетом міністрів 11 березня 1980 року, відповідно до якої дискреційними є повноваження суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною, тому не можна допустити, щоб використання дискреційних повноважень при застосуванні цих норм призводило до порушення законних прав та інтересів осіб, які звернулися до суду.

Вирішуючи питання, чи належить справа до категорії малозначних, суд у кожному конкретному випадку, на підставі досліджених обставин, має оцінити наявність критеріїв, що вказують на малозначність.

Згідно з частиною п`ятою, шостою ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до частини восьмої ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Таким чином, критерієм малозначності справи, крім розміру позовних вимог відносно 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, обрано також значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо, кількість сторін та інших учасників справи та чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес.

Отже поняття «малозначність справи», передбачає спрощений порядок її розгляду в залежності від розміру і характеру позовних вимог.

Як вбачається з позовної заяви та матеріалів судового провадження, справа за позовом ОСОБА_1 за критеріями встановленими положеннями ст.ст. 19, 274 ЦПК України є малозначною, відтак суддя вбачає підстав для зміни порядку розгляду справи із загального на спрощений.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1-19, 23, 33, 34, 174-177, 184, 187, 190, 191, 352-355 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Прийняти до провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Гефест», про визнання припиненою іпотеки.

Розглядати справу за правилами спрощеного провадження без повідомленням (викликом) сторін у судове засідання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Підпалий