Справа № 194/225/21
Номер провадження 2/194/146/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 квітня 2021 року Тернівський міський суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого - судді Солодовник І.С.,
при секретарі - Клімовій Д.В.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Тернівка Дніпропетровської області цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства «ДТЕК «Дніпровські електромережі» в особі Павлоградського району електричних мереж до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування збитків, -
Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідачів про відшкодування збитків, в якій зазначає, що між позивачем та відповідачами договір про користування електричною енергією не укладено. Наразі особистий рахунок на ОСОБА_4 .. Також, позивач зазначає, що між АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» та ОСОБА_4 було укладено договір про користування електричною енергією від 19.11.2008 р. № 1607227 на домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 . Згідно з інформаційної довідки з Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно встановлено, що з 02.06.2017 р. відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 отримали зазначене домоволодіння у порядку спадкування та є власниками домоволодіння, які договір на постачання електроенергії не уклали і на себе договірні відносини не переоформили. Відповідачі, як власники будинку, мають нести відповідальність за його утримання та безоблікове споживання електроенергії. Також, позивач вказує, що у зазначеному домоволодінні проживає ОСОБА_3 , в присутності якої представниками енергопостачальника було складено акт про порушення ПКЕЕн. Акт був підписаний без зауважень та заперечень.
Відповідно до п. 3 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357, споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем та енергопостачальником, які зобов`язані дотримуватись Правил КЕЕн.
Крім того, позивач зазначає, що згідно з п. 35 Правил користування електричною енергією для населення, що діяли на час вчинення порушення, за самовільне підключення та розкрадання електричної енергії, 04.08.2016 р. об`єкт споживачів був знеструмлений. 27.11.2017 р. відповідача повторно було відключено за самовільне підключення до електропостачання вже на опорі. При контрольному відвідуванні споживачів електричної енергії за зазначеною адресою представниками енергопостачальника було виявлено знову самовільне підключення до електромереж і споживання електричної енергії повз прилад обліку. Факт порушення Правил користування електричною енергією для населення був зафіксований актом про порушення Правил користування електричною енергією для населення Н № 133314 від 23.02.2018 р., як пердбачає п. 53 Правил користування електричною енергією для населення.
Відповідно до Правил КЕЕн в присутності споживача складено акт про порушення ПКЕЕН від 23.02.2018 р. № Н 133314, на підставі якого та відповідно до Методики НКРЕ № 562 від 04.05.2006 р. із змінами, була визначена сума збитків, яка становить 5308,87 грн., та яка добровільно не погашається, графік погашення не складається.
У зв`язку з чим, позивач просить суд стягнути з відповідачів на свою користь відшкодування збитків в сумі 5308,87 грн. та судовий збір в сумі 2270 грн..
Представник позивача за довіреністю ОСОБА_5 у судове засідання не з`явилася, однак надала до суду письмову заяву про розгляд справи без участі представника позивача, зазначила, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі і просить винести рішення про їх задоволення, не заперечує проти винесення заочного рішення (а.с. 21-22, 77). Крім того, раніше представник позивача подала до суду письмове клопотання про долучення письмових доказів до матеріалів справи, а саме судової практики, яку просила врахувати при розгляді справи (а.с. 56-59).
Відповідачі у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином (а.с. 43-48, 50-52, 65-76), причину неявки суду не повідомили, заяви про розгляд справи за їх відсутністю та відзив на позов до суду не надали, у зв`язку з чим, зі згоди представника позивача та на підставі ст.ст. 223 ч. 4, 280 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу у відсутності відповідачів та постановити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Перевіривши матеріали справи у їх сукупності, суд вважає що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.
Згідно з ст. 56, ч. 3 ст. 58, ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», договір постачання електричної енергії споживачу укладається між електропостачальником та споживачем та передбачає постачання всього обсягу фактичного споживання електричної енергії споживачем у певний період часу одним електропостачальником. Постачання електричної енергії споживачам здійснюється за вільними цінами. Споживач зобов`язаний, зокрема, сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону «Про ринок електричної енергії», правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.
Згідно з ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» (який був чинний до 01.07.2019 р. на час виникнення спірних правовідносин) споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.
З позовної заяви видно, що відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у порядку спадкування є власниками домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , про що також свідчить інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 242468586 від 31.01.2021 р., з якого встановлено, що власником домоволодіння був ОСОБА_4 , а ОСОБА_2 та ОСОБА_1 згідно з свідоцтвами про право на спадщину від 02.06.2017 р. № 1176 та № 1177 набули право власності по 1/2 частки на вказане домоволодіння (а.с. 5-6).
Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить.
З матеріалів справи видно, що відповідачі договору про користування електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 , не укладали.
Однак, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», споживач має право одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів. Такому праву прямо відповідає визначений п. 5 ч. 2 ст. 7 цього Закону обов`язок споживача оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами.
Таким чином, згідно із зазначеними нормами закону споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Факт відсутності письмового договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 17.01.2019 р. у справі № 486/156/17.
Крім того, судом встановлено, що договір про користування електричною енергією для побутових споживачів Дніпропетровської області № 1607227 укладено 19.11.2008 р. між ОСОБА_4 та ВАТ «Енергопостачальна компанія» Дніпрообленерго» (а.с. 16-17), яке згідно з наказом ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» № 363а/1001 від 21.05.2018 р. перейменовано у АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», про що внесені реєстраційні зміни (а.с. 19-20).
Також, судом встановлено, що особистий рахунок № НОМЕР_1 на поставку електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , відкритий на ОСОБА_4 , який помер (а.с. 12, 13).
З вказаного особового рахунку № НОМЕР_1 встановлено, що 27.11.2017 р. домоволодіння АДРЕСА_1 , було повторно відключено на опорі від постачання електричної енергії (а.с. 12).
Відповідно до п. 20 п.п. 5.5.5 п. 5.5 Розділу У Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 р., споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
Згідно з ч. 2 ст. 27 Закону «Про електроенергетику» (який був чинний до 01.07.2019 р. на час виникнення спірних правовідносин), правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці, зокрема, є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Аналогічні положення містить п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р № 1357 (які були чинні до 26.06.2018 р. та діяли на момент виникнення спірних правовідносин) (надалі - Правила користування електричною енергією для населення).
Пунктом 37 Правил користування електричною енергією для населення визначено, що енергопостачальник має право, зокрема, перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку.
Відповідно п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.
Судом встановлено, що 23.02.2018 р. за участю відповідача ОСОБА_3 , яка представилась донькою власника будинку, та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , (о/р НОМЕР_1 оформлений на ОСОБА_4 ), при проведенні перевірки, було виявлено порушення п. 48 Правил КЕЕн, п. 3.1.5 Методики, а саме самовільне підключення енергоустановок енергопостачальника поза засобом обліку з метою безоблікового споживання електроенергії, про що був складений акт Н № 133314 в присутності відповідача ОСОБА_3 , яка з актом про порушення ознайомлена, про що свідчить особистий підпис ОСОБА_3 та фото про порушення самовільного підключення енергоустановок до електромережі поза засобом обліку (а.с. 7-8, 18).
Відповідно п. 48 вказаних Правил, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.
Відповідно п. 37 Правил, енергопостачальник має право, зокрема, вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.
Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006 р., яка була чинною до 27.07.2019 р..
З правових позицій, викладених у п. 2.3 розділу ІІ постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 16.12.2015 р. № 3 «Про узагальнення судової практики спорів, що виникають у сфері послуг з електропостачання» видно, що недорахована електрична енергія це обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно (пункт 1.2 Правил).
Відповідно до п. 13 розділу ІІІ вказаної постанови, позаобліково спожита електрична енергія це збитки енергопостачальника, завдані внаслідок вчинення правопорушень споживачем у сфері електроенергетики, які підлягають доказуванню з урахуванням приписів статті 225 ГК України та статей 22, 614, 1212, 1213 ЦК України.
За п. 10 розділу ІІІ постанови Пленуму ВГС України від 16.12.2015 р. № 3, початок перебігу позовної давності відраховується від дня проведення перевірки і складання акта про порушення. Якщо сторони в укладеному договорі передбачили збільшену позовну давність, аніж та, що встановлена законом, то такі положення договору відповідають приписам частини першої статті 259 ЦК України та підлягають застосуванню при вирішенні спору.
Аналогічна правова позиція викладена в Постанові судової палати у господарських справах Верховного Суду України у справі № 907/1214/13 від 23.12.2014 р..
Також, згідно з п.п.п. 5 п.п. 2.1 п. 2 Методики визначення обсягу вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006 р. (чинної на момент виявлення порушення споживачем), самостійним видом порушення є самовільне підключення електроустановок або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника.
Відповідно до вказаних вище Методики та Правил, порядок нарахування вартості необлікованої електричної енергії залежить не від способу порушення правил - самовільного підключення, а від самого факту такого порушення, тобто вчинення дій, які призвели до необлікованого споживання електричної енергії, та можливості/неможливості виявити цей факт представниками постачальника.
Підпунктом 3.3 п. 3 Методики визначено порядок розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил.
За змістом цього підпункту розрахунок вартості необлікованої енергії здійснюється за кількістю днів, яка залежить від встановлення можливості представників постачальника виявити порушення Правил.
Таким чином, для правильності визначення періоду, за який споживачу робиться розрахунок вартості необлікованої електричної енергії у разі самовільного підключення електропроводки до електричної мережі енергопостачальника, має значення не лише сам по собі факт такого підключення, а й наявність у представника постачальника можливості чи її відсутність виявити таке підключення, і саме ці обставини є предметом перевірки в разі виникнення відповідного спору.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 10.02.2021 р. у справі № 203/4792/16.
Відповідно до розрахунку розміру відшкодування збитків по акту Н № 133314 від 23.02.2018 р. за період з 27.11.2017 р. по 23.02.2018 р. (а.с. 9), детального розрахунку розміру відшкодувань збитків по акту № Н133314 за період з 27.11.2017 р. по 23.02.2018 р. (а.с. 10) та відповідно до протоколу № _963_/133314 від 19.03.2018 р. засідання комісії Павлоградського РЕМ по розгляду актів про порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення за вказаний вище період (а.с. 11), загальна сума нарахувань по акту складає 5308,87 грн..
Крім того, судом встановлено, що ОСОБА_4 та відповідачу ОСОБА_3 за адресою фактичного проживання: АДРЕСА_1 , позивачем, надсилалась претензія по акту про порушення ПКЕЕН № 133314 від 23.02.2018 р. на суму 5308,87 грн. (а.с. 14-15), однак претензія відповідачем ОСОБА_3 задоволена не була.
Відповідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
За ч.ч. 2, 3 ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Положеннями ст. 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Враховуючи те, що актом про порушення Н № 133314 від 23.02.2018 р. встановлені неправомірні дії відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , як власників домоволодіння в порядку спадкування, та неправомірні дії відповідача ОСОБА_3 , з якими остання погодилась, що підтверджується особистим підписом ОСОБА_3 в акті про порушення, а також те, що відповідачами не надано відзиву на позов та доказів на спростування вимог позивача, з відповідачів підлягає стягненню матеріальна шкода в розмірі 5308,87 грн. в солідарному порядку, відповідно до розрахунку розміру відшкодування збитків по акту про порушення.
На підставі ст. 141 ЦПК України, суд стягує з відповідачів на користь позивача судовий збір у розмірі 2270 грн. по 756,67 грн. з кожного.
Керуючись ст.ст. 10, 12, 76, 81, 141, 223, 258-259, 263-265, 274, 280 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву Акціонерного товариства «ДТЕК «Дніпровські електромережі» в особі Павлоградського району електричних мереж до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування збитків задовольнити.
Заява про перегляд цього рішення може бути подана відповідачем в Тернівський міський суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку для подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Апеляційна скарга подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду апеляційної інстанції.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Тернівський міський суд Дніпропетровської області.
Сторони справи:
Відповідач 1: ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .
Відповідач 2: ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_3 .
Відповідач 3: ОСОБА_3 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 .
Суддя: І.С. Солодовник