Справа № 310/8955/17
2/310/68/21
У Х В А Л А

Іменем України

03 вересня 2021 року м. Бердянськ

Бердянський міськрайонний суд Запорізької області

в складі головуючого судді Богомолової Л.В.

при секретарі Рибалка Н.М.

за участю представника відповідача адвоката Серафімова І.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Бердянського міськрайонного суду в порядку загального позовного провадження в режимі відеоконференцзв`язку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа орган опіки та піклування виконавчого комітету Бердянської міської ради Запорізької області про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів, суд -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Бердянського міськрайонного суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа орган опіки та піклування виконавчого комітету Бердянської міської ради Запорізької області про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів.

Ухвалою суду від 03 серпня 2020 року по справі було відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання.

25 січня 2021 року проведено підготовче судове засідання та призначено судове засідання, клопотання представника позивача адвоката Коробко С.Є. про допит свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 задоволено.

03.09.2021 року до суду надійшла заява представника позивача адвоката Коробко С.Є. про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки позивач не зможе забезпечити допит свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , які знаходяться за межами України і не зможуть прибути в судове засідання через діючі в країні перебування карантинні обмеження і саме покази цих свідків мають значення для правильного вирішення позову.

В судове засідання позивачка ОСОБА_1 та її представник адвокат Коробко С.Є. не з`явилися, в поданій заяві просять розглянути питання залишення позову без розгляду за їх відсутності.

Представник відповідача адвокат Серафімова І.М. не заперечує проти залишення заяви позивачки без розгляду.

Перевіривши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч.4 ст.10 ЦПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка згідно з частиною першою ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом , встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Недотримання строків розгляду цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист, гарантований ст.55 Конституції України.

Пленумом Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ була винесена постанова № 11 від 17 жовтня 2014 року «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» , якою постановлено, що при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до пункту 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку; строки, встановлені ЦПК України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника. Оцінюючи поведінку заявника, а також осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу, слід взяти до уваги факти невиконання ними процесуальних обов`язків, наприклад, ненадання чи надання з порушенням строку, передбаченого ЦПК, доказів у справі; неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, якщо це призвело до порушення розумного строку судового розгляду.

При цьому, суд також зазначає, що Європейський суд з прав людини у своїй практиці виходить з того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Тобто, обов`язок щодо вжиття заходів для прискорення розгляду справи покладено на позивача як ініціатора спору.

Отже, позивач, будучи ініціатором судового розгляду справи, в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані.

Під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників адміністративного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Позовна заява ОСОБА_1 надійшла до Бердянського міськрайонного суду у 2017 році і знаходилася у провадженні різних суддів.

В поданій суду заяві представник позивача адвокат Коробко С.Є. заяву про залишення позову без розгляду обґрунтовує тим, що позивач не зможе забезпечити допит свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , клопотання про допит яких задоволено судом у підготовчому судовому засіданні 25.01.2021 року, оскільки вказані свідки знаходяться за межами України і не зможуть прибути в судове засідання через діючі в країні перебування карантинні обмеження і саме покази цих свідків мають значення для правильного вирішення позову.

Згідно п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Оскільки позивачка двічі не з`явилася в судові засідання, її неявка та неявка свідків, перешкоджають розгляду справи, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст.2, 3, 10, 43, 44, 257, 260, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа орган опіки та піклування виконавчого комітету Бердянської міської ради Запорізької області про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментівзалишити без розгляду.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Запорізького апеляційного суду через Бердянський міськрайонний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Бердянського

міськрайонного суду Л.В. Богомолова