Справа № 298/187/21
Номер провадження 2/298/113/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 квітня 2021 року смт. Великий Березний

Великоберезнянський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді Лютянської М.С.

при секретарі Брітовій Е.А.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт. Великий Березний цивільну справу за позовом, який поданий адвокатом Моняк Олесею Василівною в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,третьої соби Дубриницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області про виділ у натурі частки із спільного майна та припинення права власності на частку в спільному майні,та визнання права власності як на самостійний окремий об`єкт нерухомого майна,

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача Моняк О.В. в інтересах ОСОБА_1 звернулася до суду із зазначеним вище позовом, посилаючись на те, що позивачка ОСОБА_1 є власником 31/50 частки нежитлової будівлі на підставі свідоцтва про право власності від 24.12.2001 року, зареєстрованого Великоберезнянським підприємством технічної інвентаризації та записано в реєстрову книгу № 03-5/В-1 за реєстровим №4 від 18.02.2002 року, виданого на підставі рішення виконкому Малоберезнянської сільської ради № 68 від 20.12.2001 року, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , яке складається з літери А нежитлової будівлі площею 479,9 кв.м. Окрім позивача співвласниками зазначеного майна є ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , яким належать інші частки. Позивачка бажає виділити належне їй майно в натурі, так як володіння нею на умовах спільної часткової власності з іншими особами не дозволяє їй в повній мірі розпоряджатись належним їй майном, здійснювати юридично значущі дії відносно цього майна. На замовлення позивача ОСОБА_1 Комунальним підприємством Великоберезнянське районне бюро технічної інвентаризації було виготовлено технічний паспорт станом на 24.12.2019 року з урахуванням можливості виділу її частки в окреме ціле та підготовлений висновок щодо технічної можливості виділу в натурі частки з об`єкту нерухомого майна. Згідно відповіді комунального підприємства Великоберезнянського районного бюро технічної інвентаризації №11 від 11.02.2021 року на запит адвокату зазначено наступне, 31/50 частина нежитлової будівлі (колишнього цеху термопластавтоматів) за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві особистої власності ОСОБА_1 , можливо вважати самостійним об`єктом нерухомого майна в цілому, з зв`язку з тим, що він ніяк не пов`язаний з іншою частиною, крім спільної стіни, розташований на окремій земельній ділянці для обслуговування, має безпосередній окремий вихід на вулицю та йому надано нову адресу: АДРЕСА_2 . До Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна зміни щодо виділення частки ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в окремий об`єкт нерухомого майна внесені не були, а отже відсутність цих даних позбавляють позивача ОСОБА_1 можливості вільно розпоряджатися належним їй нерухомим майном. За таких обставин, позивачка ОСОБА_1 вимушена звернутися до суду з метою захисту своїх прав та інтересів на нерухоме майно шляхом виділу у натурі 31/50 частини нежитлової будівлі літ. А загальною площею 479,9 кв.м., яке знаходиться за адресою АДРЕСА_1 ( АДРЕСА_2 , як окреме ціле майно.

В судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилася, однак подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує повністю, просить їх задовольнити. Також в судове засідання не зявилася адвокат Моняк О.В. подала до суду клопотання про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує повністю.

В судове засідання відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 також не з`явилися, подали до суду заяву про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги визнають повністю.

Представник третьої особи Дубриницької сільської ради Закарпатської області також в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у відсутності їх представника, проти задоволення позову не заперечують.

Відповідно до ч.3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до такого висновку.

В судовому засіданні встановлено, що позивачу ОСОБА_1 належить на праві приватної власності в частині 31/50 приміщення цеху термопластавтоматів, який розташований в АДРЕСА_1 , що підтверджується копією свідоцтва на право власності від 20.12.2001 року за №68. З копії повідомлення КП Великоберезнянське районне бюро технічної інвентаризації щодо технічної можливості виділу в натурі частки з об`єкта нерухомого майна, убачається, що даний об`єкт можливо вважати самостійним об`єктом нерухомого майна в цілому, у зв`язку з тим, що він ніяк не пов`язаний з іншою частиною, крім спільної стіни, розташований на окремій земельній ділянці для обслуговування, має безпосередній окремий вихід на вулицю. З копії технічного паспорту на виробничий будинок, що за адресою АДРЕСА_2 , вбачається, що замовником технічної інвентаризації є ОСОБА_1 загальна площа приміщення складає 479,9 кв.м. З Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, відомості про об`єкт нерухомого майна нежитлова будівля, цех,що за адресою АДРЕСА_1 належить ОСОБА_1 частка власності 31/50; ОСОБА_2 приватна спільна сумісна та ОСОБА_3 приватна спільна сумісна.

Стаття 321 ЦК України закріплює конституційний принцип непорушності права власності, передбачений ст.41 Конституції України. Він означає, що право власності є недоторканим, власник може бути позбавлений або обмежений у його здійсненні лише відповідно і в порядок, встановлених законом.

Поняття спільної часткової власності визначено у частині першій статті 356 ЦК України як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності.

Право спільної часткової власності - це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке складає єдине ціле.

Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно в цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними процентами від цілого чи у дробовому вираженні.

Частиною третьою статті 358 ЦК України встановлено, що кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.

Частиною першою та третьою ст. 364 ЦК України визначено, що співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності та у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

Відповідно до статті 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

За змістом цієї норми виділ частки зі спільного майна - це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частки в праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні.

Оскільки після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку статті 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, то при цьому власнику, що виділяється, та власнику, що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого співвласника, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 цього Кодексу та пункту 10 Порядку присвоєння об`єкту нерухомого майна реєстраційного номера, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 грудня 2010 року № 1117 «Про ідентифікацію об`єктів нерухомого майна для державної реєстрації прав на них».

Порядок проведення таких робіт та розрахунок часток визначається Інструкцією щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затвердженою наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 18 червня 2007 року № 55. Згідно з пунктами 1.2,2.1,2.4 Інструкції поділ об`єкта нерухомого майна ( виділ частки) на окремі самостійні об`єкти нерухомого майна здійснюється відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу ( виділу) з дотриманням чинних будівельних норм та з наданням кожному об`єкту поштової адреси.

Статтею 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до ч.4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких грунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення позову по суті, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст.ст.76,77,81,89,206, 258, 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, та ст.ст.16,356,358,364 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов, що поданий адвокатом Моняк Олесею Василівною в інтересах ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ,ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , мешканки АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , мешканця АДРЕСА_2 ) ОСОБА_3 ( РНОКПП НОМЕР_3 , мешканця АДРЕСА_3 ) третьої особи Дубриницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області ( Код , с. Дубриничі, вул. Центральна,44А Закарпатської області) про виділ у натурі частки із спільного майна та припинення права власності на часту в спільному майні, та визнання права власності як на самостійний окремий об`єкт нерухомого майна - задовольнити.

Здійснити виділ у натурі 31/50 частки ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка проживає АДРЕСА_1 ) із спільної часткової власності на нежитлову будівлю , яка знаходиться за адресою АДРЕСА_2 ( АДРЕСА_1 ) в окремий самостійний об`єкт нерухомого майна.

Припинити право спільної часткової власності на нежитлову будівлю, що розташована за адресою АДРЕСА_2 ( АДРЕСА_1 ) між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , ОСОБА_3 у зв`язку з виділенням частки в натурі.

Визнати за ОСОБА_1 право власності як на самостійний окремий об`єкт нерухомого майна, який розташований за адресою АДРЕСА_2 ( АДРЕСА_1 ), який складається з частини нежитлової будівлі літ. А загальною площею 479,9 кв.м.

Рішення суду може бути оскаржено до Закарпатського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Головуюча: Лютянська М.С.