Справа №463/4360/16-ц
Провадження №2/463/23/21
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

23 квітня 2021 року Личаківський районний суд м. Львова в складі:

головуючого судді: Стрепка Н.Л.,

з участю секретаря судових засідань: Онишкевича О.І.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в м. Львові цивільну справу за позовом Всеукраїнського об`єднання «Свобода» до ОСОБА_1 , Львівської міської ради про захист ділової репутації та спростування недостовірної інформації, -

встановив:

позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів про визнання недостовірною та такою, що порушує право на повагу до ділової репутації політичної партії Всеукраїнське об`єднання «Свобода» інформації, поширеної ОСОБА_1 , Львівською міською радою 9 червня 2016 року під час брифінгу для засобів масової інформації, наступного змісту: «...Коли УНА-УНСО, і коли «свободівці» вривалися в ОСОБА_2 , коли почали бити людей, коли почали використовувати проти хлопців сльозогінний газ...», «...Ви знаєте, що «Свобода» останніх п 'ять років намагалась мене відправити у відставку. Вони програли вибори. І тепер вони вирішили силовим шляхом захоплювати владу у Львові...»; про зобов`язання ОСОБА_1 , Львівську міську раду спростувати поширену недостовірну інформацію у той же спосіб, в який ними її було поширено, а саме: провести брифінг для засобів масової інформації протягом 10 календарних днів після набрання законної сили рішенням суду по даній справі, на якому оголосити резолютивну частину судового рішення у даній справі із зазначенням, що поширена 9 червня інформація є недостовірною та такою, що порочить ділову репутацію політичної партії «Всеукраїнське об`єднання «Свобода»; про солідарне стягнення з відповідачів на користь позивача судових витрат.

Матеріали позову надійшли до Личаківського районного суду м. Львова 20 вересня 2016 року та автоматизованою системою документообігу суду для розгляду таких було визначено суддю Шеремету Г.І.

Ухвалою суду від 6 жовтня 2016 року відкрито провадження у справі.

22 січня 2021 року здійснено повторний автоматизований розподіл судової справи за даним позовом на підставі розпорядження керівника апарату з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи у зв`язку зі смертю головуючої судді Шеремети Г.І.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 33 ЦПК України автоматизованою системою документообігу суду для розгляду вказаної справи визначено суддю Стрепка Н.Л.

Ухвалою від 27 січня 2021 року суддею Стрепком Н.Л. справу прийнято до свого провадження, розпочато підготовче провадження у справі та призначено в такій підготовче судове засідання на 1 березня 2021 року.

В підготовчому засіданні 1 березня 2021 року розгляд справи було відкладено у зв`язку неявкою в таке сторони позивача.

В наступне підготовче засідання 23 квітня 2021 року позивач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце такого, явку свого представника повторно не забезпечив, про причини неявки такого суд не повідомив, жодних клопотань на адресу суду не подав.

Інші учасники справи, будучи належним чином повідомленими, в підготовче засідання також не з`явився, суд вважає за можливе вирішити питання про залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою сторони позивача за їх відсутності.

Оглянувши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Частиною 1 ст. 198 ЦПК України визначено, що підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом.

Так відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Також згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Як вбачається з матеріалів справи, сторона позивача двічі не з`явилась у підготовчі засідання, про час та місце таких повідомлялась у встановленому законом порядку, зокрема відповідно до ч. 6 ст. 128 ЦПК України шляхом скерування судових повісток про виклик разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення за адресою, зазначеною позивачем в позові, що співпадає з адресою місцезнаходження позивача, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. Відтак про дату, час та місце судових засідань позивач ВО «Свобода» повідомлявся належним чином, однак розглядом справи не цікавився, явку в судові засідання свого представника не забезпечив, про причини неявки такого суд не повідомив, доказів поважності причин неявки такого в жодне з засідань суду не надав, жодних клопотань до суду не подав.

В своєму рішенні від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011у справі № 1-9/2011 Конституційний Суд України зазначає, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Процесуальні права та обов`язки учасників справи визначені ст. 43 ЦПК України. Зокрема, учасники справи мають право: подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, брати участь у дослідженні доказів, ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Водночас учасник справи зобов`язаний: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, подавати усі наявні у нього докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази, надавати суду повні й достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Окрім того, згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

При цьому відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду, розглядаючи справу №552/2378/17, визначив зловживання, як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає у тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав. Зловживаючи процесуальними правами, особа може вдатися до дезінформації суду. Мова йде про неповідомлення суду відомостей, які мають значення для справи, введення суду в оману, свідоме викривлення фактів у заяві (рішення ЄСПЛ у справі «Мельник проти України»). Ознаками зловживання процесуальними правами є: недобросовісність; нечесність; відсутність відкритості поведінки; відсутність поваги до інтересів іншої сторони договору або відповідних правовідносин.

Це підтверджується постановою Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 11 листопада 2019 року у справі №337/474/14.

«Основною ознакою зловживання процесуальними правами є відсутність наміру вирішити реально існуючий цивільний спір, або забезпечити захист свого реально порушеного права, або намір перешкодити законнім діям інших осіб шляхом звернення до суду та створення штучного судового спору, або використання судового спору як способу не виконувати вимоги законодавства щодо здійснення визначених ним дій» (окрема думка судді Валентини Сімоненко щодо постанови ВС від 02 жовтня 2019 року у справі №750/3021/18).

Таким чином, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад цивільного судочинства.

Оскільки жодних підтверджуючих доказів про неможливість представника позивача з`явитися в підготовче засідання суду не представлено та клопотання про відкладення розгляду справи не подано, відтак суд не вбачає жодних обставин, які б перешкоджали позивачу забезпечити явку в судове засідання свого представника та вжити заходів щодо участі у розгляді даної справи.Окрім того, ухилення позивача від участі в судовому розгляді поданого ним же позову порушує права іншої сторони.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач. Так, в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» він зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Відтак згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду. Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведене кореспондується із правовими висновками, викладеними ряді у постанов Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду, зокрема у постанові від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, у справі № 658/1141/18 від 21 вересня 2020 року.

Враховуючи вищенаведене, оскільки позивач про розгляд справи повідомлявся у встановленому законом порядку,з моменту пред`явлення позову до суду зобов`язаний був цікавитись розглядом такого та проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи, однак явку свого представника у підготовче засідання повторно не забезпечив, заяви про розгляд справи за його відсутності не подав, а тому суд приходить до висновку, що позовну заяву ВО «Свобода» до ОСОБА_1 , Львівської міської ради про захист ділової репутації та спростування недостовірної інформації слід залишити без розгляду.

З врахування наведеного та керуючись ст.ст. 44, 131, 198, 223, 257, 260, 353, 354 ЦПК України, суд -

постановив:

позов Всеукраїнського об`єднання «Свобода» до ОСОБА_1 , Львівської міської ради про захист ділової репутації та спростування недостовірної інформації залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Львівського апеляційного суду через Личаківський районний суд м. Львова.

Повне найменування (ім`я) учасників справи та їх місце проживання (місцезнаходження):

Позивач: Всеукраїнського об`єднання «Свобода», місцезнаходження: 02140, м. Київ, вул. Вишняківська, 6а/70, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 00013215.

Відповідачі: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ;

Львівська міська рада, місцезнаходження: 79008, м. Львів, пл. Ринок, 1, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 04055896.

Суддя: Стрепко Н.Л.