07.09.2021 Справа № 363/2601/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

7 вересня 2021 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Лукач О.П.,

за участю секретаря Сергієнко А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Вишгороді у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

30 червня 2021 року позивач звернулася до суду з вказаною позовною заявою, обґрунтовуючи її тим, що 13 вересня 2019 року між нею та відповідачем було зареєстровано шлюб Вишгородським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис № 378. Від спільного проживання мають сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спільне життя у них не склалося, відносини між ними постійно погіршувалися внаслідок непорозумінь, тому протягом останнього часу вони проживають окремо (хоча зареєстровані за однією адресою), спільного господарства не ведуть, шлюб фактично припинився та носить формальний характер. За її глибоким переконанням подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає, розірвання шлюбу є доцільним, як в їхніх інтересах, так і в інтересах дитини. Відновлення шлюбних відносин вважає неможливим, а тому шлюб просить розірвати, відновити її дошлюбне прізвище « ОСОБА_1 », строку для примирення не потребує. Крім того, зазначає, що спору щодо розподілу майна та визначення місця проживання дитини між нею та відповідачем на даний час не має.

Після виконання судом вимог частини шостої статті 187 ЦПК України, ухвалою суду від 19 липня 2021 року відкрито провадження у цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників провадження. Розгляд справи призначено на 30 серпня 2021 року.

У призначене судове засідання сторони не з`явилися, про день, місце та час розгляду справи повідомлялися належним чином. При цьому від відповідача надійшли пояснення по суті позовної заяви, відповідно до яких відповідач та позивач 13 вересня 2019 року зареєстрували шлюб. Від шлюбу мають спільну дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає з позивачем, та на утримання якого згідно судового наказу Вишгородського районного суду від 22 березня 2021 року він сплачує аліменти. Протягом останніх двох років його стосунки з позивачем зійшли нанівець і припинились. Майже два роки вони проживають окремо, не підтримують сімейно-шлюбні відносини, у кожного з них свій бюджет, а тому шлюб носить формальний характер. Також, відповідачем подано заяву про розгляд справи без його участі у зв`язку з неможливістю відлучення від роботи, просить розірвати шлюб, без надання додаткового строку на примирення.

У зв`язку з неявкою позивача у судове засідання, а також відсутністю заяви про розгляд справи у її відсутності, розгляд справи було відкладено на 7 вересня 2021 року, про що повідомлено сторін.

У судове засідання 7 вересня 2021 року сторони не з`явилися. При цьому від позивача на електронну адресу суду надійшла заява про розгляд справи без її присутності, позовну вимогу підтримує та просить задовольнити.

Оскільки сторони у судове засідання не з`явилися, на підставі частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до частини восьмої статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав.

ОСОБА_2 та ОСОБА_1 перебувають у зареєстрованому шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 13 вересня 2019 року, актовий запис № 378.

Від спільного проживання мають сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Як зазначає позивач, спільне життя у них не склалося, відносини між ними постійно погіршувалися внаслідок непорозумінь, тому протягом останнього часу вони проживають окремо, спільного господарства не ведуть, шлюб фактично припинився та носить формальний характер.

Відповідач у своїх поясненням по суті справи зазначив, що майже два роки вони проживають окремо, не підтримують сімейно-шлюбні відносини, у кожного з них свій бюджет, а тому шлюб носить формальний характер.

Відповідно до статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно із статтею 21 Сімейного кодексу України (далі - СК України), шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-якої обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Частинами третьою, четвертою статті 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно частиною третьою статті 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до статті 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи вищезазначене, суд вважає, що шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підлягає розірванню, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе та суперечитиме їхнім інтересам.

Відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивач просить після розірвання відновити їй дошлюбне прізвище « ОСОБА_1 ».

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги в цій частині також підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 21, 24, 56, 105, 110, 112-114 СК України, статтями 4, 12, 13, 77, 81, 141, 206, 263-265, 280-281, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрований 13 вересня 2019 року Вишгородським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис № 378.

Після розірвання шлюбу відновити позивачу дошлюбне прізвище « ОСОБА_1 ».

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; зареєстроване місце проживання внутрішньо переміщеної особи: АДРЕСА_2 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , паспорт серії НОМЕР_4 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .

Суддя О.П. Лукач