КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 серпня 2021 року

справа №754/13157/19

провадження № 22-ц/824/5806/2021

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача: Музичко С.Г.,

суддів: Болотова Є.В., Олійника В.І.,

при секретарі: Русинчук І.І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1

відповідач - комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго»

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою представника комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» - Гушули Сергія Васильовича на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 29 грудня 2020 року, ухваленого під головуванням судді Панченко О.М., у справі за позовом ОСОБА_1 до комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач працював на посаді начальника РТ «Центр» СП «Енергозбут» Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго».

Відповідно до Наказу № 1-Д/Е3 від 10.04.2019 року «Про порушення вимог нормативно-розпорядчих документів», Наказу «Про невиконання посадових обов`язків» від 21.06.2019 № 3-Д/Е3 позивачу були оголошені догани, які у подальшому стали підставою для видачі Наказу № 276 К/Е3 про припинення трудового договору 06 серпня 2019 року.

Позивач вважає вказані накази незаконними та протиправними.

В обґрунтування незаконності Наказу № 1-Д/Е3 від 10.04.2019 року «Про порушення вимог нормативно-розпорядчих документів» позивач зазначав, що факт порушення трудових обов`язків не доведений, оскільки Положення про район теплозбуту РТ «Центр» було підписано працівниками та безпосередньо позивачем вже після виявлених порушень, так, зокрема, з Положенням про район тепло збуту РТ «Центр» позивача та інших працівників було ознайомлено з 02.04 по 03.04.2019 року, в той час, акт службової перевірки, який став підставою для винесення оспорюваного наказу, був складений 20.03.2019 року.

ОСОБА_1 вказував про те, що відповідачем невірно встановлено коло відповідальних осіб, оскільки, в наказі від 10.04.2019 року у ряді порушень було визнано винним позивача, але відповідно до локального акту - Положення про район тепло збуту відповідальними за порушення є інші особи.

Крім того, позивач вказував про те, що при винесенні наказу про оголошення догани відповідачем не було дотримано вимог діючого трудового законодавства, оскільки позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення обов`язків, які не передбачені для нього, не встановлено відповідачем також і склад порушення та усі обставини та вину позивача.

Позивачем також зазначено, що Наказ № 1-Д/Е3 від 10.04.2019 року «Про порушення вимог нормативно-розпорядчих документів» було визнано незаконним та скасовано його на підставі рішення Деснянського районного суду м. Києва від 10 лютого 2020 року у справі № 754/10183/19. Постановою Київського апеляційного суду від 13 липня 2020 року рішення суду першої інстанції було залишено без змін.

В обґрунтування незаконності Наказу «Про невиконання посадових обов`язків» від 21.06.2019 № 3-Д/Е3 позивач зазначав, що в локальних актах підприємства жодним чином не закріпленні обов`язки позивача щодо донарахування споживачам згідно з показанням лічильників гарячої води.

На момент складання службової записки Керівника департаменту з технічного аудиту та енергобалансів ОСОБА_2 від 21.11.18 № 52/1-139, який став однією з підстав притягання до відповідальності позивача, обов`язків позивача, ні підпорядкованих йому осіб закріплено не було.

Позивач наголошував, що донарахування споживачам згідно з показанням лічильників гарячої води здійснюється виключно на підставі рішення комісії з перерахунків за теплову енергію та комунальні послуги юридичним споживачам, яка створюється на підставі наказу директора КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО».

Крім того, ОСОБА_1 вказував, що в його діях відсутній склад дисциплінарного проступку, оскільки відповідачем не доведено порушення або неналежне виконання покладених на позивача трудових обов`язків, не встановлено його вину та не встановлено причинного наслідкового зв`язку між діями (бездіяльністю) та порушення або неналежне виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

В обґрунтування незаконності Наказу № 276 К/Е3 про припинення трудового договору 06 серпня 2019 року позивач зазначав, що Розпорядження СП «Енергозбут» № 8 від 29.01.2019, яким затверджено «Тимчасовий порядок прийняття вузла обліку теплової енергії» надійшло до РТ «ЦЕНТР» тільки 04.03.2019 року, що підтверджується копією аркуша ознайомлення РТ «ЦЕНТР» з Розпорядженням СП «Енергозбут» № 8 від 29.01.2019. Тому, позивач вказував, що він з дотриманням усіх встановлених строків виконав покладенні на нього трудові обов`язки, а тому звільнення є безпідставним.

Крім того позивач зазначав, що Наказ № 1-Д/Е3 від 10.04.2019 року «Про порушення вимог нормативно-розпорядчих документів» та Наказ «Про невиконання посадових обов`язків» від 21.06.2019 № 3-Д/Е3 є незаконними, як наслідок цього відсутня ознака систематичності порушення трудових обов`язків, а тому його звільнення є незаконним.

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 29 грудня 2020 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено.

Визнано незаконним та скасовано Наказ директора комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» структурного підрозділу «Енергозбут» від 21 червня 2019 року № 3-Д/ЕЗ «Про невиконання посадових обов`язків».

Визнано звільнення ОСОБА_1 , здійснене на підставі наказу Директора Структурного підрозділу «ЕНЕРГОЗБУТ» комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» № 276 К/Е3 про припинення трудового договору від 06 серпня 2019 року, незаконним.

Поновлено ОСОБА_1 на посаді начальника РТ «Центр» СП «Енергозбут» комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго».

Стягнуто з комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 635 994,45 грн без урахуванням податків і обоз`язкових платежів.

Здійснено розподіл судових витрат.

Не погоджуючись із рішення суду представник відповідача подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати, постановити нове про відмову у задоволенні позову.

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що накази про оголошення позивачу догани відповідають положенням законодавства. Зазначає, що підприємством дотримано встановлені строки для застосування дисциплінарного стягнення. Систематичність порушень позивачем трудової дисципліни підтверджується наказом від 21.06.2019 р. та від 10.04.2019 р. Вказує на обізнаність позивача зі своїми посадовими обов`язками на момент притягнення його до відповідальності.

Крім того, апелянт не погоджується із розміром середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Посилається на ч. 2 ст. 235 КЗпП та зазначає, що розгляд справи тривав більше року, при цьому провадження у справі було зупинено до вирішення іншої справи за участі тих самих осіб. Вважає, що позивачем здійснювались дії для затягування розгляду справи. Зазначає, оскільки вини відповідача у тривалому розгляду справи немає, розмір середнього заробітку підлягає зменшенню та має бути розрахований за період із 07.08.2019 року до 07.08.2020 року.

Крім того, позивач працював у ТОВ «Група компаній «Сінерджи» з квітня 2020 року, що входить в період вимушеного прогулу.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_1 просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду першої інстанції залишити без змін. Вважає рішення суду законним та обґрунтованим, а доводи апеляційної скарги такими, що не спростовують висновків суду.

В судовому засіданні представник відповідача апеляційну скаргу підтримав, просив її задовольнити.

В судовому засіданні позивач та його представник проти задоволення апеляційної скарги заперечували, просили рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Задовольняючи позов суд першої інстанції виходив з того, що накази про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності прийняті роботодавцем із порушенням передбаченого законом порядку, що відсутній факт порушення позивачем своїх трудових обов`язків, про які зазначається в листі від 24.07.2019 № 7/ДБ-25, а також, що відсутні належні та допустимі докази на підтвердження систематичності невиконання позивачем своїх посадових обов`язків.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 139 КЗпП працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Відповідно до ст. 147 КЗпП За порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення.

Згідно із ст. 148 КЗпП дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці.

Статтею 150 КЗпП дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством

Встановлено, що наказом комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» від 05.07.2018 року № 509-К позивача було призначено з 09.07.2018 року на посаду начальника району теплозбуту «Центр» СП «Енергозбут».

Наказом директора комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» структурного підрозділу «Енергозбут» Костянтина Лопатіна від 10 квітня 2019 року № 1-Д/ЕЗ «Про порушення вимог нормативно-розпорядчих документів» позивачу оголошено догану.

Підставами видачі наказу є службова записка ОСОБА_3 , Акт службової перевірки від 20.03.2019, пояснення ОСОБА_1 .

Наказом директора комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» структурного підрозділу «Енергозбут» Костянтина Лопатіна від 21 червня 2019 року № 3-Д/ЕЗ «Про невиконання посадових обов`язків» позивачу оголошено догану.

Підставами видачі наказу є службова записка ОСОБА_4 директора департаменту безпеки виробничих підрозділів дирекції безпеки, пояснення ОСОБА_1 .

Наказом директора Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» структурного підрозділу «Енергозбут» Костянтина Лопатіна від 06 серпня 2019 року № 246- К/ЕЗ про припинення трудового договору позивача було звільнено з посади начальника району теплозбуту «Центр» СП «Енергозбут» у зв`язку з систематичним невиконанням без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку за п. 3 ст. 40 КЗпП України.

Підставами для вказаного наказу стали:

- наказ «Про порушення вимог нормативно-розпорядчих документів» від 10.04.2019 року № 1-Д/ЕЗ,

- лист директора дирекції безпеки Фурси Д.А. від 24.07.2019 року № 7/ДБ-25,

- наказ «Про невиконання посдових обов`язків» від 21.06.2019 року № 3-Д/ЕЗ,

- лист ППО КП «Київтеплоенерго» від 06.08.2019 року.

Разом із тим, рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 10 лютого 2020 року у справі № 754/10183/19 за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про визнання незаконним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення, було визнано незаконним та скасовано наказ директора Структурного підрозділу «Енергозбут» Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» № 1-Д/ЕЗ від 10.04.2019 року «Про порушення вимог нормативно-розпорядчих документів», яке постановою Київського апеляційного суду від 13 липня 2020 року у справі № 754/10183/19 залишено без змін.

Вказаним рішенням встановлено наступне: «Як вбачається з Акту службової перевірки від 20.03.2019 року, комісія рекомендувала, у тому числі, доручити начальнику РТ «Центр» ОСОБА_1 розробити та погодити відповідним чином положення про РТ, що регламентуватиме дії працівників РТ при виконання посадових обов`язків, в тому числі під час роботи з споживачами, при знятті показань використання тепла та гарячої води, повірки лічильників ЦО та ГВП, їх пломбування тощо; на основі положення про РТ розробити посадові та робочі інструкції персоналу району тепло збуту.

Наведене свідчить про те, що на момент проведення службової перевірки, а тим більше, на час встановлених відповідачем порушень з боку позивача, Положення про РТ та посадові інструкції працівників РТ «Центр» були відсутні.

Положення про район тепло збуту та аркуш ознайомлення з положенням свідчать про те, що працівники РТ «Центр», в тому числі ОСОБА_1 були ознайомлені з даним документом у період з 02.04. по 03.04.2019 року».

Відповідна обставина не підлягає доказуванню в рамках даної справи згідно з ч. 4 ст.82 Цивільного процесуального кодексу України.

Суд вірно вважав доведеним, що з Положенням про РТ «Центр», в якому закріплені права та обов`язки позивача, останній ознайомився у період з 02.04.2019 по 03.04.2019 року.

В Наказі «Про невиконання посадових обов`язків» від 21.06.2019 № 3-Д/Е3 встановлено, що ОСОБА_1 , начальник району теплозбуту «Центр» СП «Енергозбут», не вжив заходів для запобігання нанесенню фінансових збитків КП «Київстеплоенерго», а саме не провів донарахування споживачу за безоплатне користування ним послуг ГВП, виявлене за результатами контрольного зняття показань лічильників.

В доповідній записці директора дирекції безпеки Фурси Д. від 23.05.2019 №7/02-199 зазначено, що згідно отриманої від СП «Енергозбут» інформації 23.10.2018 року та 19.11.2018 року працівниками департаменту з технічного аудиту та енергобалансів здійснено контрольні зняття показників лічильників гарячого водопостачання у споживача ТОВ «Музі-Арі», що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Січових Стрільців, 30-А, про що складено відповідні акти № 35-10/2018 від 23.10.2018 року та 31-1/2018 від 19.11.2018.

Вказану інформацію у вигляді службової записки № 52/1-139 від 21.11.2018 року для проведення донарахувань споживачу ТОВ «Музі-Арі» керівником департаменту з технічного аудиту та енергобалансів Дьоміною І.М. направлено керівнику департаменту з продажу теплової енергії ОСОБА_5 та начальнику РТ «Центр» ОСОБА_1

Отже, як вірно встановлено судом першої інстанції позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани за те, що він не провів донарахування споживачу ТОВ «Музі-Арі», за безоплатне користування ним послуг ГВП.

Колегія суддів також погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що на момент складання службової записки Керівника департаменту з технічного аудиту та енергобалансів ОСОБА_2 від 21.11.18 № 52/1-139, що стало однією з підстав притягання до відповідальності позивача, його обов`язків та обов`язків підпорядкованих йому осіб закріплено не було.

ОСОБА_1 ознайомився із Положенням РТ «Центр» у період з 02.04.19 по 03.04.2019 року, що встановлено рішенням Деснянського районного суду м.Києва від 10 лютого 2020 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 13 липня 2020 року.

Крім того, відповідно до Наказу від 18.08.2018 року № 137 «Про затвердження складу комісії з проведення перерахунків за теплову енергію та комунальні послуги юридичним споживачам» позивач є лише одним із членів комісії, яка своїм колегіальним рішенням має право прийняти рішення про донарахування споживачу за надання послуг з постачання гарячої води.

Однак, не встановлено, що позивач є виконавцем рішення комісії з перерахунків за теплову енергію та комунальні послуги споживачам. Позивач не мав повноважень самостійно проводити донарахування за послуги з постачання гарячої води споживачу ТОВ «Музі -Арі».

Суд першої інстанції вірно дійшов висновку, що наказ «Про невиконання посадових обов`язків» від 21.06.2019 № 3-Д/Е3 є незаконним та підлягає скасуванню.

Так, ще однією підставою для звільнення позивача відповідно до наказу від 06 серпня 2019 року № 246- К/ЕЗ про припинення трудового договору став лист директора дирекції безпеки ОСОБА_6 від 24.07.2019 № 7/ДБ-25.

Зі змісту листа від 24.07.2019 №7/ДБ-25 вбачається, що 22.01.2019 до СП «Енергозбут» надійшли листи ДУ «Інститут педіатрії, акушерства і гінекології ім. академіка О.М. Лук`янової НАМИ України» від 21.01.2019 №01-4/44 та № 01-4/43, в яких висловлено прохання прийняти на облік вузли обліку теплової енергії.

Зазначені листи надійшли до РТ «Центр» 25.01.2019 року.

Розпорядженням СП «Енергозбут» від 29.01.2019 №8 затверджено Тимчасовий порядок прийняття загальнобудинкового вузла обліку теплової енергії (розподільчого, ЗАГ, ЦО, ГВП) на комерційний облік (Тимчасовий порядок), яким мають керуватись у своїй діяльності персонал районів теплозбуту СП «Енергозбут» КП «Київтеплоенерго».

При цьому, згідно п. 3 Тимчасового порядку визначено, що рішення про прийняття ВОТЕ на комерційний облік представником оператора зовнішніх мереж має бути прийнято не пізніше ніж через 14 днів з моменту подання заявки споживачем.

На момент надходження листів від ДУ «Інститут педіатрії акушерства та гінекології ім. академіка О. М. Лук`янової НАМН України» від 21.01.2019 року № 01-4/44 та № 01-4/43 за позивачем не було закріплено посадових обов`язків, оскільки позивач ознайомився з положенням РТ «Центр» тільки в період з 02.04 по 03.04.2019 року, як вже було встановлено.

З Розпорядження СП «Енергозбут» № 8 від 29.01.2019, яким затверджено «Тимчасовий порядок прийняття вузла обліку теплової енергії», в якому визначено порядок та строки прийняття ВОТЕ на комерційний облік, позивач та підпорядкований йому персонал ознайомились 04.03.2019 року, що підтверджується копією Аркуша ознайомлення РТ «ЦЕНТР» з Розпорядженням СП «Енергозбут» № 8 від 29.01.2019.

Після ознайомлення із Розпорядженням позивач направив інженерів до ДУ «Інститут педіатрії, акушерства і гінекології ім. академіка О.М. Лук`янової НАМИ України», які 15.03.2019 року, склали акти про зауваження, виявлені у заявника, та не прийняли в експлуатацію вузли обліку.

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що позивач на момент надходження листів від ДУ «Інститут педіатрії, акушерства і гінекології ім. академіка О.М. Лук`янової НАМИ України» не був належним чином ознайомлений зі своїми правами та посадовими обов`язками, а також з Розпорядженням СП «Енергозбут» № 8 від 29.01.2019 року, з яким позивача було ознайомлено тільки 04.03.2019 року, тому позивач з дотриманням 14-денного строку виконав покладенні на нього Розпорядженням СП «Енергозбут» № 8 від 29.01.2019 року трудові обов`язки, відтак відсутнє порушення позивачем своїх трудових обов`язків.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2019 року в справі № 572/1644/17-ц (провадження № 61-42575св18) зроблено висновок, що порушенням трудової дисципліни визнається невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків, тобто для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що накази про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності прийняті роботодавцем із порушенням передбаченого законом порядку, оскільки відсутній факт порушення ОСОБА_1 своїх трудових обов`язків, про які зазначається в листі від 24.07.2019 № 7/ДБ-25, а також що відсутні належні та допустимі докази на підтвердження систематичності невиконання позивачем своїх посадових обов`язків.

Відтак, наявні підстави для поновлення позивача на посаді та визнання його звільнення на підставі наказу директора комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» структурного підрозділу «Енергозбут» Костянтина Лопатіна від 06 серпня 2019 року № 246- К/ЕЗ про припинення трудового договору незаконним.

Доводи апеляційної скарги про те, що на ОСОБА_1 як на керівника структурного підрозділу покладено обов`язок розроблення положень та посадових інструкцій підрозділу та на той факт, що в матеріалах справи наявне положення, яке підписано позивачем як його розробником 28.12.2018 року, не є підставою вважати, що ОСОБА_1 був ознайомлений із положенням, скільки відповідно до ст. 29 КЗпП саме на власника або уповноваженого ним органу покладено обов`язок до початку роботи працівника за трудовим договором (крім трудового договору про дистанційну роботу) роз`яснити працівникові його права і обов`язки.

Відповідно до ч. 2 ст. 235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Відповідно до довідки № 04/6/907 від 12.08.2019 року (а.с.79 т.2) розмір заробітної плати позивача за липень становить 37488,24 грн, розмір заробітної плати за червень становить 36802,89 грн.

Середньомісячна заробітна плата складає 37145,57 грн.

Середньоденна заробітна плата становить 1811,95 грн.

Розрахунок середнього заробітку за час вимушеного прогулу судом здійснено вірно, та на користь позивача підлягає стягненню середній заробіток у розмірі 635994,45 грн.

Доводи апелянта про те, що розмір середнього заробітку за час вимушеного прогулу підлягає зменшенню, враховуючи, що розгляд справи тривав понад рік, оскільки вважає, що заявлене клопотання позивача про зупинення провадження у справі призвело до затягування розгляду справи, колегія суддів відхиляє з огляду на настпуне.

Відповідно до ст. 235 ЦПК України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Так, ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 04.11.2019 року задоволено клопотання ОСОБА_1 та зупинено провадження у справі до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі за позовними вимогами ОСОБА_1 до КП «Київтеплоенерго» про визнання незаконним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення.

Однак, вказана обставина не свідчить про вину позивача, та той факт, що його дії призвели до затягування розгляду справи.

Крім того, відповідачем вказана ухвала в апеляційному порядку не оскаржувалась.

Та обставина, що позивач з квітня 2020 року був працевлаштований не є підставою для зменшення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, а тому доводи апеляційної скарги в цій частині судом відхиляються.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції відповідає обставинам справи, ухвалене з дотриманням норм матеріального і процесуального права і не може бути скасоване з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» залишити без задоволення.

Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 29 грудня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач

Судді