Єдиний унікальний номер 233/2408/21
Номер провадження 22-ц/804/2057/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 вересня 2021 року м. Бахмут Донецька область

Донецький апеляційний суд у складі:

головуючого судді: Канурної О.Д.,

суддів: Агєєва О.В., Космачевської Т.В.

за участю секретаря судового засідання: Володовського Ю.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бахмуті Донецької області апеляційну скаргу Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» на ухвалу Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 01 червня 2021 року у цивільній справі № 233/2408/21 за заявою Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію з боржника ОСОБА_1 (суддя першої інстанції Левчук Ольга Олександрівна), -

В С Т А Н О В И В:

У червні 2021 року заявник - Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі» звернувся до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області із заявою про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію з боржника ОСОБА_1 .

Боржник ОСОБА_1 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 є споживачем електричної енергії (особовий рахунок № НОМЕР_1 ). Боржником неодноразово проводилися перерахування грошових коштів за спожиту електричну енергію (згідно особового рахунку), таким чином між Енергопостачальником та споживачем є зобов`язання.

Відповідно до ПКЕЕН та ПРРЕЕ, (в залежності від часу дії): споживач електричної енергії зобов`язаний оплачувати спожиту електричну енергію, здійснюючи її перерахування виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку; споживач несе відповідальність згідно з діючим законодавством за порушення вищевказаних Правил; розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі фактичних показань приладів обліку; розрахунковим періодом для встановлення розміру оплати спожитої електричної енергії є календарний місяць. Плата за спожиту протягом розрахункового періоду електричну енергію вноситься не пізніше 10 числа наступного місяця; знімання показань приладів обліку провадиться споживачем щомісяця.

У боржника, у зв`язку з несплатою, виникла заборгованість за спожиту електричну енергію за період з 01 липня 2018 року по 31 грудня 2018 року у розмірі 960,18 грн.

Заявник - Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі» просив суд першої інстанції стягнути з боржника суму заборгованості за спожиту електричну енергію у розмірі 960,18 грн. та судові витрати по сплаті судового збору в сумі 227,00 грн. на його користь. Видати судовий наказ.

Ухвалою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 01 червня 2021 року відмовлено у видачі судового наказу за заявою Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію з боржника ОСОБА_1 .

Із вказаною ухвалою суду не погодився заявник - Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі» та подав апеляційну скаргу, яка безпосередньо надійшла до Донецького апеляційного суду.

В обґрунтування апеляційної скарги заявник посилається на те, що з висновком суду погодитися не може, оскільки суд дійшов до нього через порушення норм процесуального права, а тому ухвала підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Заявник - Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі» просить Донецький апеляційний суд скасувати ухвалу Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 01 червня 2021 року по справі № 233/2408/21 і направити справу для продовження розгляду до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області.

Ухвалою Донецького апеляційного суду від 28 липня 2021 року апеляційну скаргу Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» було залишено без руху у зв`язку із несплатою судового збору.

До Донецького апеляційного суду від Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» надійшло платіжне доручення про сплату судового збору.

Ухвалою Донецького апеляційного суду від 10 серпня 2021 року відкрито апеляційне провадження у даній цивільній справі та встановлено ОСОБА_1 строк для надання відзиву на апеляційну скаргу.

Ухвалою Донецького апеляційного суду від 16 серпня 2021 цивільну справу було призначено до розгляду на 07 вересня 2021 року.

В судове засідання Донецького апеляційного суду 07.09.2021 року представник заявника - Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» не з`явився, про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 37).

В судове засідання Донецького апеляційного суду боржник ОСОБА_1 не з`явився, про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином відповідно до статті 130 ЦПК України, що підтверджується довідкою Укрпошти (а.с. 38).

Частиною 2 статті 372 ЦПК України передбачено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши головуючого суддю, вислухавши пояснення, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається із пункту 6 частини 1 статті 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Пунктом 4 частини 1 статті 379 ЦПК України передбачено, що підставами для скасування ухвали, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Відповідно до частини 1 статті 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Як вбачається із частини 2 вказаної вище статті, законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Частиною 5 вказаної вище статті передбачено, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вказаним вимогам закону ухвала суду першої інстанції не відповідає.

Відмовляючи у видачі судового наказу за заявою Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію з боржника ОСОБА_1 , суд першої інстанції послався на те, що із заяви про видачу судового наказу вбачається, що до суду звертається Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі», в той час як сплата судового збору в розмірі 227,00 грн. за платіжним дорученням АТ «Перший Український Міжнародний Банк» № 2051244 від 27.05.2021 року проведена платником «ТОВ «ДТЕК ВИСОКОВОЛЬТНІ МЕРЕЖІ».

Проте, з вказаним висновком суду першої інстанції Донецький апеляційний суд не погоджується, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини від 4 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи.

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Кутіч проти Хорватії» від 1 березня 2002).

Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови для забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі «Белле проти Франції» від 4 грудня 1995 року).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення ЄСПЛ у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року).

Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ, реалізуючи положення Конвенції, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги є порушенням права на справедливий судовий захист.

Пунктом 1 частини 3 статті 163 ЦПК України передбачено, що до заяви про видачу судового наказу додається, зокрема, документ, що підтверджує сплату судового збору, адже подання до суду такої заяви є об`єктом його справляння згідно із Законом України «Про судовий збір».

Донецький апеляційний суд вважає помилковим висновок суду першої інстанції про неможливість прийняття як доказу сплати судового збору за подання позовної заяви платіжного доручення лише у зв`язку із зазначенням у ньому платником іншої особи, а не позивача, без урахування всього змісту цього документа, зокрема, вказівки на призначення відповідного платежу(об`єкта справляння судового збору). Визначальним є факт надходження усієї належної до сплати суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Так, відповідно до частини другої статті 9 Закону України від «Про судовий збір» суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір.

При цьому додане до заяви про видачу судового наказу платіжне доручення за своїм змістом підтверджує сплату судового збору за її подання. Отже, зазначена заява про видачу судового наказу відповідає вимогам частини третьої статті 163 ЦПК України, а ухвала суду першої інстанції про відмову у видачі судового наказу, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 165 ЦПК України, постановлена з порушенням цих процесуальних норм.

Вказане вище співпадає з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у Постанові від 30 вересня 2020 року у справі № 9901/144/20, провадження № 11 - 241заі20.

На підставі викладеного вище, апеляційний суд вважає, що ухвала Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 01 червня 2021 року підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. 374, 379, 382 ЦПК України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» задовольнити.

Ухвалу Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 01 червня 2021 року скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді:

Повний текст постанови складений 07 вересня 2021 року

Суддя: О.Д.Канурна