Провадження № 2-о/219/113/2021
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 квітня 2021 року суддя Артемівського міськрайонного суду Донецької області Лапченко О.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Печерський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту смерті,

в с т а н о в и в:

представник заявника адвокат - Суханова Я.С., яка діє в інтересах заявника ОСОБА_1 , звернулась до Дніпровського районного суду м. Києва з заявою про встановлення факту смерті, згідно якої просила встановити факт смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Єнакієве Донецької області.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 18 грудня 2020 року заяву ОСОБА_1 про встановлення факту смерті передано на розгляд до Артемівського міськрайонного суду Донецької області за підсудністю.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.02.2021 року заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Печерський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту смерті, передано в провадження судді.

Ухвалою Артемівського міськрайонного суду від 12 лютого 2021 року зазначену заяву було залишено без руху, а заявнику було надано строк для виправлення недоліків, вказаних в ухвалі суду.

Відповідно до ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, відповідно до Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI (зі змінами та доповненнями), судовий збір за подання фізичною особою заяви у справі окремого провадження судовий збір становить 454 грн.

Представник заявника зазначила, що заявник звільнена від сплати судового збору згідно п. 21 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року, оскільки знаходиться на тимчасово окупованій території.

Закон України «Про судовий збір» визначає дві понятійні категорії, до першої відносять заяви, за яких справляння судового збору не передбачено взагалі, друга категорія, зокрема, визначає коло осіб, яким надається пільга у виді звільнення від сплати судового збору за подачу певних (визначених законом) заяв.

Пунктом 21 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено звільнення від сплати судового збору за звернення із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, необхідність у встановленні якого виникла внаслідок: вимушеного переселення з тимчасово окупованих територій, загибелі, поранення, перебування в полоні, незаконного позбавлення волі або викрадення, порушення права власності на рухоме та/або нерухоме майно.

В свою чергу, вище перелічені обставини, виникли внаслідок: збройної агресії, збройного конфлікту, тимчасової окупації території України, надзвичайної ситуації природного чи техногенного характеру.Отже законодавцем чітко визначено причинно-наслідковий зв`язок між подією (збройна агресія, конфлікт тощо), яка потягла дію наслідок (вимушене переселення, загибель, тощо), який і повинен бути підтверджені судом, як факт, що має юридичне значення.

Згідно вказаної ухвали суду заявнику необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 454 грн. та надати суду оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру чи звільнення від його сплати повинно бути обґрунтованим. Особа, яка його заявляє, зобов`язана навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Однак, заявник не надала до суду клопотання, в якому вона на підставі ст. 8 Закону України «Про судовий збір» просить суд звільнити чи відстрочити їй сплату судового збору до ухвалення рішення у справі, позивачем не додано жодних доказів, які б підтверджували майновий стан позивача за весь попередній календарний рік, як передбачено п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», не долучені докази про відсутність інших джерел для існування та тієї обставини, що сума судового збору перевищує її 5% розмір доходів. 02 квітня 2020 року набрав чинності Закон України від 30 березня 2020 року № 540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» (далі Закон №540-ІХ), яким розділ ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України доповнено пунктом 3, відповідно до якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки визначені статтями, 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Ухвалу Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 12 лютого 2021 року позивач отримала 22 лютого 2021 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

Суд зазначає, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України»). Як відзначив суд у рішенні у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс проти Іспанії» (1989), сторона зобов`язана демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Як наголошує у своїх рішеннях ЄСПЛ, особа, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Розумність тривалості провадження повинна оцінюватися у світлі обставин справи та з огляду на наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади та важливість предмета спору для заявника.

Згідно ч.3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Заявник ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_3 не виправили зазначені в ухвалі суду від 12 лютого 2021 року недоліки, а тому суд позбавлений можливості на цій стадії вирішити питання про відкриття провадження.

А тому суд повертає заяву та вважає її не поданою.

Керуючись ст. ст. 185, 258-260, 285 ЦПК України, суддя,

ухвалив:

заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Печерський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту смерті, - вважати не поданою та повернути позивачу, роз`яснивши, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Донецького апеляційного суду через Артемівський міськрайонний суд Донецької області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.М. Лапченко