Справа № 709/1457/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 квітня 2021 року смт. Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді - Левченка В.В.,

за участі секретаря судового засідання - Нікітенко В.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження у залі судових засідань Чорнобаївського районного суду Черкаської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Іркліївської сільської ради про встановлення факту родинних відносин та про визнання права власності на земельні ділянки в порядку спадкування, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до Чорнобаївського районного суду Черкаської області з цивільним позовом до Тимченківської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області (далі - відповідач) про встановлення факту родинних відносин та про визнання права власності на земельні ділянки в порядку спадкування.

В обґрунтування позовних вимог зазначалося, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла - ОСОБА_3 . Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, зокрема, на земельні ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Позивач прийняла спадщину ОСОБА_3 , оскільки подала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори, також її спадщину прийняв син її померлого чоловіка - ОСОБА_2 та йому видане свідоцтво про право на спадщину за законом на грошовий вклад. Проте позивач позбавлена можливості оформити свої спадкові права на земельні ділянки, оскільки видано свідоцтво про право на спадщину за законом на ОСОБА_2 . Крім того, для визнання права на спадщину позивачу необхідно встановити факт родинних відносин, а саме що ОСОБА_3 була двоюрідною сестрою ОСОБА_1 . У зв`язку з цим позивач просила встановити факт родинних відносин та визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом на земельні ділянки.

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 30 вересня 2020 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 16 листопада 2020 року задоволено клопотання позивача та витребувано у приватного нотаріуса Золочівського районного нотаріального округу Львівської області Папірянської О.О. належним чином завірену копію спадкової справи № 88/2016 після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 11 січня 2021 року залучено до участі у справі у якості співвідповідача ОСОБА_2 (далі - відповідач-2).

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 29 березня 2021 року залучино до участі у якості відповідача Іркліївську сільську раду як правонаступника відповідача Тимченківської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області.

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 15 квітня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

У судове засідання сторони не з`явилися. Представник позивача ОСОБА_4 подала до суду заяву, в якій просила позовні вимоги задовольнити повністю, розгляд справи проводити в її відсутність. Відповідач-1 надіслав заяву, в якій погодився з позовом та просив розглянути справу за відсутності його представника. Відповідач-2 у встановлений судом строк відзиву на позовну заяву до суду не подав, жодних заяв чи клопотань не надіслав. Поштове відправлення з копією ухвали суду та позовною заявою і доданими до неї документами, що неодноразово надсилалося на адресу його реєстрації, повернулося без вручення. За таких обставин відповідач викликався до суду шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, однак до суду не прибув.

Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Судом встановлено наступні обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини.

Згідно з п.п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до кіпії виданого повторно свідоцтва про народження позивача серії НОМЕР_1 від 20 жовтня 1983 року, в графі мати записана ОСОБА_5 (а.с. 19).

Відповідно до кіпії виданого повторно свідоцтва про народження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серії НОМЕР_2 від 12 березня 1954 року, в графі батько записаний ОСОБА_7 (а.с. 17).

В позовній заяві вказано, що мати позивача ОСОБА_5 та батько померлої ОСОБА_3 - ОСОБА_8 були рідними братом та сестрою.

З архівних довідок про народження № Ш-5/05-08, № Ш-9/05-08 від 05.03.2020 року, вбачається, що батьком ОСОБА_5 та ОСОБА_10 був ОСОБА_11 (а.с. 27, 28).

З архівної довідки №Ф-4/05-08 від 05.03.2020 року вбачається, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 уклала шлюб з ОСОБА_13 (а.с. 29).

Відповідно до копії виданого повторно свідоцтва про шлюб від 22 січня 2020 року серії НОМЕР_3 , згідно з яким позивач ОСОБА_1 після укладення шлюбу змінила дівоче прізвище " ОСОБА_1 " на шлюбне прізвище " ОСОБА_1 " (а.с. 20).

Відповідно до копії актового запису про укладення шлюбу № 16 від 16 червня 1978 року, вбачається, що ОСОБА_3 уклала шлюб з ОСОБА_15 (а.с. 49).

Таким чином, дослідивши документи, наявні у справі, а також, враховуючи, що

ОСОБА_5 (мати позивача) та ОСОБА_8 (батько померлої ОСОБА_3 ) мали однакові прізвища та по батькові, суд вважає доведеним той факт, що вони є рідними братом та сестрою, а тому позивач ОСОБА_1 доводиться двоюрідною сестрою ОСОБА_3 .

Крім того, на підтвердження вказаного факту заявником надано до суду заяви свідків ОСОБА_16 та ОСОБА_17 відповідно до змісту яких останні підтвердили, що дійсно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 була двоюрідною сестрою ОСОБА_1 (а.с. 51, 52). Справжність підписів ОСОБА_16 та ОСОБА_17 , у вказаних заявах посвідчено 22 жовтня 2020 року, а також встановлено їх особи секретарем виконавчого комітету Тимченківської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області Демиденко Л.П., а тому суд не вбачає необхідності допитувати вказаних осіб безпосередньо у судовому засіданні.

Щодо позовних вимог про визнання права власності на земельні ділянки в порядку спадкування, суд приходить до наступного висновку.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією виданого повторно свідоцтва про смерть від 26 грудня 2018 року серії НОМЕР_4 (а.с. 13).

Після її смерті відкрилася спадщина на:

- земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 4,8528 га, кадастровий номер :03:000:0626, розташована на території Тимченківської сільської ради Золотоніського (Чорнобаївського) району Черкаської області, яка належала їй на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯГ № 633215 від 25 жовтня 2006 року (а.с. 31);

- на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,5185 га, розташована на території Тимченківської сільської ради Золотоніського (Чорнобаївського) району Черкаської області, яка належала ОСОБА_18 на підставі державного акта на право приватної власності на земелю серії ІІІ-ЧР 002119 від 26 травня 2001 року (а.с. 30), спадщину якого прийняла ОСОБА_3 , подавши заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори, але за життя не встигла оформити спадкові права.

Згідно з довідкою Глинянської міської ради Львівського району Львівської області

№ 1275 від 28 грудня 2020 року, ОСОБА_3 постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 з пасинком

ОСОБА_2 (відповідач-2) (а.с. 67).

Рішенням Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 02 жовтня 2018 року у справі № 709/1707/18 позивачу визначено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 (а.с. 10-11).

Постановою приватного нотаріуса Папірнянської О.О. позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельні ділянки у зв`язку з тим, що свідоцтво про право на спадщину на грошові вклади було вже видане іншому спадкоємцю ОСОБА_2 (відповідач-2) (а.с. 12).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з ч. 2. ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу).

Таким чином часом відкриття спадщини після смерті ОСОБА_3 є день її смерті, тобто ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1280 ЦК України якщо після спливу строку для прийняття спадщини і після розподілу її між спадкоємцями спадщину прийняли інші спадкоємці (частини друга і третя статті 1272 цього Кодексу), вона підлягає перерозподілу між ними. Такі спадкоємці мають право вимагати передання їм у натурі частини майна, яке збереглося, або сплати грошової компенсації.

За наведеного необхідні такі умови перерозподілу спадщини, що мають бути наявними одночасно: 1) сплив строк для прийняття спадщини; 2) відбувся первісний розподіл спадщини.

Важливим для застосування ст. 1280 ЦК України є визначення моменту здійснення первинного розподілу спадщини, яким є видача нотаріусом відповідним спадкоємцям свідоцтв про право на спадщину.

Відповідно до ч. 1 ст. 1298 ЦК України свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини.

Судом встановлено, що спадщину ОСОБА_3 прийняв у встановлений законодавством строк ОСОБА_2 (відповідач-2) та отримав відповідне свідоцтво про право на спадщину за законом від 06 жовтня 2016 року (а.с. 86), після спливу строку для прийняття спадщини позивач ОСОБА_1 також прийняла спадщину ОСОБА_3 , а тому спадщина може бути перерозподілена між позивачем ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_2 .

Натомість позивач у своїй позовній заяві не ставить питання про перерозподіл спадщини, а просить визнати за нею право власності на спадкове майно, що фактично призведе до позбавлення ОСОБА_2 частини спадкового майна. Окрім цього, позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 не позбавлені можливості звернутися до нотаріуса із заявою про перерозподіл спадщини відповідно до своїх часток.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог в частині визнання права власності на земельні ділянки.

На підставі викладеного вище, керуючись ст.ст. 259, 263-265, 315 ЦПК України, суд,-

в и р і ш и в:

Позов задовольнити частково.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 , є двоюрідною сестрою ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У задоволенні позову в іншій частині - відмовити.

Повні найменування сторін та інших учасників справи:

Іркліївська сільсьра рада, місцезнаходження за адресою: вул. Богдана Хмельницького, 7,

с. Іркліїв, Золотоніський район, Черкаська область, .

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , який проживає за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_6 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасником справи до або через відповідний суд.

Суддя В.В.Левченко