ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2021 року

м. Черкаси

Справа № 711/7486/19
Провадження № 22-ц/821/226/21
Категорія: скарга на ухвалу

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючої: Карпенко О.В.

суддів: Василенко Л.І., Єльцова В.О.

за участю секретаря: Анкудінова О.І.

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1

відповідач: Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, Пенсійний фонд України, Державна казначейська служба України

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 03 листопада 2020 року (постановлену в приміщенні Придніпровського районного суду м. Черкаси під головуванням судді Демчика Р.В., повний текст ухвали виготовлено 10 листопада 2020 року) про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, Пенсійного фонду України, Державної казначейської служби України про стягнення моральної шкоди ,-

в с т а н о в и в :

16 вересня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Придніпровського районного суду м. Черкаси із позовом до ГУ ПФУ в Черкаській області, Пенсійного фонду України, Державної казначейської служби України про стягнення моральної шкоди та просив суд постановити судове рішення, яким стягнути з Держави України в особі Державної казначейської служби України за рахунок Державного бюджету України шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку на свою користь моральну шкоду в сумі, за обставинами, яким надана правова оцінка в судовій справі № 826/7878/18, і яка буде визначена після проведення судово-психологічної експертизи. Предметом даного позову позивач вважає стягнення моральної шкоди, пов`язаної з протиправними діями посадових осіб керівників системи органів Пенсійного фонду України, у зв`язку з його незаконним звільненням з роботи.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 03 листопада 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, у зв`язку з повторною неявкою у судове засідання позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце розгляду справи, який не подав заяви про розгляд справи за його відсутності з урахування того, що такі багаторазові неявки перешкоджають розгляду справи.

Не погоджуючись із ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 3 листопада 2020 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , зокрема, посилається на те, що оскаржувана ухвала суду є незаконною, постановленою із порушенням вимог процесуального закону та необгрунтованою, оскільки суд прийшов до неправильних висновків без з`ясування дійсних обставин справи.

На думку скаржника, причини його неявки в судові засідання є поважними, оскільки в нього відсутні фінансові можливості для безпосереднього прибуття до суду для участі в судовому засіданні. Крім того, зазначає, що при винесенні ухвали суд першої інстанції не звернув уваги на те, що позивач не має юридичної освіти, а захист своїх прав здійснює самостійно.

Також ОСОБА_1 зазначає, що суд на підставі п.2 ч.3 ст.223 ЦПК України повинен був розглянути справу за відсутності позивача, а не залишати позовну заяву без розгляду. Із посиланням на рішення ЄСПЛ від 14 жовтня 2010 року щодо неоднозначного і множинного тлумачення норм прав і обов`язків осіб в національному законодавстві, доступу до суду та права на справедливий судовий розгляд, ОСОБА_1 вважає оскаржувану ухвалу суду такою, що порушує його законні права.

16лютого 2021 року на адресу Черкаського апеляційного суду від ГУ ПФУ у Черкаській області надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому Головне управління ПФУ у Черкаській області посилається на те, що доводи на які посилається скаржник в апеляційній скарзі, є безпідставними, оскаржувана ОСОБА_1 ухвала суду є законною та обґрунтованою, прийнятою з дотриманням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку із чим просить ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 03 листопада 2020 року залишити без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

17лютого 2020 року на адресу Черкаського апеляційного суду від Пенсійного фонду України надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому заперечуючи проти змісту і вимог апеляційної скарги ОСОБА_1 , Пенсійного фонду України просить відмовити в її задоволенні, а ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 03 листопада 2020 року залишити без змін.

Справа була призначена до розгляду в апеляційній інстанції на 24 березня 2021 року, проте, у зв`язку із клопотанням ОСОБА_1 , яке надійшло на адресу Черкаського апеляційного суду 23 березня 2021 року, розгляд справи був перенесений на 21 квітня 2021 року. Одночасно, ОСОБА_1 подав клопотання про проведення наступного судового засідання за його апеляційною скаргою в режимі відеоконференції, забезпечення якої просив доручити Тальнівському районному суду Черкаської області.

Вказане клопотання ОСОБА_1 було задоволено згідно ухвали Черкаського апеляційного суду від 24 березня 2021 року. Проте, в судове засідання в режимі відеоконференції, призначене на 21 квітня 2021 року, ОСОБА_1 не з`явився, подавши в день судового засідання повторне клопотання про відкладення(перенесення) розгляду справи.

Дослідивши вказане клопотання, заслухавши думку інших учасників судового розгляду, апеляційний суд прийшов до наступного:

Відповідно до положень ст. 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність в судовому засіданні сторін чи їх представників, а неможливість вирішення справи у відповідному судовому засіданні.

Колегія суддів звертає увагу на те, що у своєму клопотанні ОСОБА_1 жодної поважної в контексті вимог закону підстави для відкладення розгляду справи не навів, крім того, він не був позбавлений права та можливості взяти участь у судовому засіданні відповідно до ухвали Черкаського апеляційного суду від 24 березня 2021 року через Тальнівський районний суд Черкаської області, так і у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, проте не скористався своїм правом.

Заяви про розгляд справи без його участі до суду апеляційної інстанції не надано.

З метою дотримання строків розгляду справи, судова колегія приходить до висновку про розгляд справи за відсутності сторони позивача.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_1 не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. (ч.1 та ч. 2 ст. 367 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 12 ЦПК України).

Частиною 3 ст. 13 ЦПК України передбачено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно з ч. 1 та ч. 2 ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини своєї неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

За частинами 1, 2 та 5 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України).

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, що бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути і поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він вправі подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в цьому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Вказані правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17 (провадження № 61-4437св20), від 07 грудня 2020 року у справі № 686/31597/19 (провадження № 61-15254св20), від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18 (провадження № 61-2329св20).

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

З матеріалів даної справи вбачається, що ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 26 вересня 2019 року було відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, Пенсійного фонду України, Державної казначейської служби України про стягнення моральної шкоди і справу призначено до підготовчого судового засідання в режимі відеоконференції з Тальнівським районним судом Черкаської області на 14:00 год. 29 жовтня 2019 року. (том 1, а.с. 40)

28 жовтня 2019 року на адресу Придніпровського районного суду м. Черкаси від позивача ОСОБА_1 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з тим, що він не може прибути в судове засідання, посилаючись на те, що відповідачі створюють йому умови, відповідно до яких позбавляють його будь-яких засобів до існування, штучно перешкоджають у використанні його права на доступ до суду. Внаслідок протиправних дій відповідачів він позбавлений фінансових можливостей прибути до Тальнівського районного суду Черкаської області для участі в судовому засіданні режимі відеоконференції, просив суд відкласти проведення судового засідання. (том 1, а.с. 95-96)

У зв`язку з чим справу призначено до підготовчого судового засідання в режимі відеоконференції з Тальнівським районним судом Черкаської області на 10:00 год. 04 грудня 2019 року.

03 грудня 2019 року адресу Придніпровського районного суду м. Черкаси від позивача ОСОБА_1 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи з аналогічних підстав, висловлених в заяві від 28 жовтня 2019 року, та позивач просив суд відкласти проведення судового засідання. (том 1, а.с. 120-121)

У зв`язку з неявкою сторін в судове засідання 04 грудня 2019 року та клопотанням позивача, ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 05 грудня 2019 року розгляд справну призначено до підготовчого судового засідання в режимі відеоконференції з Тальнівським районним судом Черкаської області на 09:30 год. 22 січня 2020 року. (том 1, а.с. 132)

21 січня 2020 року на адресу Придніпровського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання позивача про відкладення розгляду справи з аналогічних підстав. (том 1, а.с. 143-146)

У зв`язку з неявкою сторін в судове засідання 21 січня 2020 року та клопотанням позивача, розгляд справи призначено до підготовчого судового засідання в режимі відеоконференції з Тальнівським районним судом Черкаської області на 14:30 год. 05 березня 2019 року. (том 1, а.с. 159)

04 березня 2020 року на адресу Придніпровського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання позивача про відкладення розгляду справи з аналогічних підстав. (том 1, а.с. 165-168)

Як вбачається з протоколу судового засідання від 05 березня 2020 року представник відповідача не заперечувала проти відкладення проведення підготовчого засідання у зв`язку з клопотання позивача. (том 1, а.с. 195), у зв`язку з чим розгляд справи призначено до підготовчого судового засідання в режимі відеоконференції з Тальнівським районним судом Черкаської області на 16:00 год. 07 квітня 2020 року. (том 1, а.с. 197)

01 квітня 2020 року на адресу Придніпровського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи засіданні у зв`язку із запровадженням на території України карантину. (том 1, а.с. 203-204)

Також, на адресу Придніпровського районного суду м. Черкаси 06 квітня 2020 року від позивача ОСОБА_1 надійшло клопотання, про відкладення розгляду справи. В клопотанні позивач повідомив суд про те, що він не може прибути в судове засідання, оскільки відповідачі створюють йому умови, відповідно до яких позбавляють його будь-яких засобів до існування, штучно перешкоджають у використанні його права на доступ до суду. Внаслідок протиправних дій відповідачів він позбавлений фінансових можливостей прибути до Тальнівського районного суду Черкаської області для участі в судовому засіданні режимі відеоконференції, оскільки перебуває у скрутному матеріальному становищі.

У зв`язку із заявленими клопотаннями сторін, розгляд справи відкладено та справу призначено до підготовчого судового засідання в режимі відеоконференції з Тальнівським районним судом Черкаської області призначено на 16:00 год. 26 травня 2020 року. (том 2, а.с. 4)

25 травня 2020 року на адресу Придніпровського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи з аналогічних підстав. (том 2, а.с. 15-20)

Відповідно до протоколу судового засідання від 26 травня 2020 року представник відповідача не заперечувала проти відкладення проведення судового засідання. (том 2, а.с. 23) У зв`язку з такими обставинами ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 26 травня 2020 року розгляд справи відкладено та справу призначено до підготовчого судового засідання в режимі відеоконференції з Тальнівським районним судом Черкаської області розгляду на 15:00 год. 22 червня 2020 року. (том 2, а.с. 25)

22 червня 2020 року на адресу Придніпровського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання позивача, про відкладення розгляду справ з аналогічних підстав. (том 2, а.с. 36-41)

Ухвалою судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 22 червня 2020 року підготовче провадження у справі закрито.

Розгляд справи по суті в режимі відеоконференції з Тальнівським районним судом Черкаської області призначено на 15:00 год. 08 вересня 2020 року. (том 2, а.с. 45)

07 вересня 2020 року на адресу Придніпровського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи з аналогічних підстав. (том 2, а.с. 56-58)

У зв`язку з неявкою сторін, розгляд справи відкладено та призначено судове засідання в режимі відеоконференції з Тальнівським районним судом Черкаської області на 15:00 год. 30 вересня 2020 року. (том 2, а.с. 60)

30 вересня 2020 року на адресу Придніпровського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання позивача, подане в порядку вимог ст. 223 ЦПК України про відкладення розгляду справи з аналогічних підстав. (том 2, а.с. 71-76)

У зв`язку з неявкою сторін, розгляд справи відкладено та призначено судове засідання в режимі відеоконференції з Тальнівським районним судом Черкаської області на 10:00 год. 03 листопада 2020 року. (том 2, а.с. 79)

Відповідно до рекомендованого повідомлення ОСОБА_1 був повідомлений про наступне судове засідання, яке призначене на 03 листопада 2020 року об 10:00 год. (том 2, а.с. 89).

У судове засідання, призначене на 03 листопада 2020 року, позивач знову не з`явився, проте 02 листопада 2020 року через систему «Електронний суд» ОСОБА_1 направив клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з аналогічних підстав. (том 2, а.с. 90-92)

З викладеного вбачається, що підставою залишення позову без розгляду була саме повторна неявка належним чином повідомленого про час та місце розгляду справи позивача у судові засідання призначені на 29 жовтня 2019 року, 04 грудня 2019 року, 22 січня 2020 року, 05 березня 2020 року, 07 квітня 2020 року, 26 травня 2020 року, 22 червня 2020 року, 08 вересня 2020 року та 03 листопада 2020 року.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Обмеження доступу до суду з метою запобігання зловживанню процесуальними засобами також загалом може визнаватися таким, що має легітимну мету.

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особі, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Вказаних висновків дійшов і Верховний Суд, зокрема в ухвалах про відмову у відкритті касаційного провадження від 10 жовтня 2019 року у справі № 128/447/19, від 23 січня 2020 року у справі № 522/23013/16-ц, тощо.

Враховуючи наведене, суд першої інстанції обґрунтовано виходив з того, що позивач ОСОБА_1 , будучи достеменно обізнаним про можливість розгляду справи без його участі, заяву про розгляд справи за його відсутності не подавав, чим умисно затягував розгляд справи та позбавляв суд можливості ухвалити рішення по суті заявлених ним позовних вимог.

У своїх численних заявах про відкладення розгляду справи ОСОБА_1 вказував, що бажає безпосередньо приймати участь у справі.

Як вказав Верховний Суд в постанові від 22 травня 2019 року у справі №234/3341/15- ц добросовісність (п.6 ст.3 ЦК України) - це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Доктрина venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки), базується ще на римській максимі - «nonconcedit venire contra factum proprium» (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці). В основі доктрини venire contra factum proprium знаходиться принцип добросовісності. Наприклад, у статті 1.-1:103 Принципів, визначень і модельних правил європейського приватного права вказується, що поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони.

Отже, доводи скаржника про те, що суд першої інстанції мав розглянути справу за його відсутності суперечать його попереднім твердженням про необхідність забезпечення його особистої участі у судовому розгляді.

При цьому колегія суддів звертає увагу, що судом першої інстанції було вжито всіх можливих дій для забезпечення своєчасного розгляду справи, зокрема, вирішено питання щодо забезпечення проведення судових засідань у справі в режимі відеоконференції із Тальнівським районним судом Черкаської області для надання можливості ОСОБА_1 приймати участь у справі.

Підсумовуючи вищезазначене, апеляційний суд вважає, що судом першої інстанції не було порушено право доступу ОСОБА_1 до суду та справедливий судовий розгляд, а, навпаки, забезпечено можливість безпосередньої участі позивача у судовому процесі в режимі відеоконференції, якою ОСОБА_1 не скористався.

Посилання скаржника на неоднозначне і множинне тлумачення норм прав і обов`язків осіб в національному законодавстві є безпідставними, оскільки частиною 5 статті 223 ЦПК України визначено чіткий перелік підстав для залишення заяви без розгляду у випадку повторної неявки позивача у судове засідання, які були дотримані судом першої інстанції.

Враховуючи викладене, ухвала Придніпровського районного суду м. Черкаси від 03 листопада 2020 року про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 є законною та обгрунтованою, у зв`язку із чим відсутні підстави для її зміни чи скасування.

Аргументи апеляційної скарги, поданої ОСОБА_1 , не спростовують висновків суду першої інстанції, обґрунтовано викладених у мотивувальній частині оскаржуваної ухвали.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», заява № 4909/04, від 10 лютого 2010 року).

У відповідності до вимог ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст. ст.367, 368, 374, 375, 381- 384 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 3 листопада 2020 року про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, Пенсійного фонду України, Державної казначейської служби України про стягнення моральної шкоди залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення, в порядку та за умов, визначених ЦПК України.

Головуюча О.В. Карпенко

Судді Л.І. Василенко

В.О. Єльцов

/повний текст постанови суду виготовлений 26 квітня 2021 року/