БОРЗНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №730/750/21
Провадження № 2-о/730/45/2021
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" вересня 2021 р. м.Борзна

Суддя Борзнянського районного суду Чернігівської області Данько О.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Територіальна громада в особі Борзнянської міської ради про встановлення факту прийняття спадщини, встановлення факту належності правовстановлюючого документа та встановлення факту родинних відносин, -

В С Т А Н О В И Л А :

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою в якій просить встановити факт прийняття нею спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановити факт, що державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯА №750706, яка розташована на території Борзнянської міської ради Чернігівської області належить ОСОБА_2 та встановити факт, що її батько ОСОБА_3 є сином ОСОБА_2 .

Свої вимоги обгрунтовує тим, що вона є спадкоємицею після смерті баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається із земельної ділянки, що знаходиться на території Борзнянської міської ради. Спадщину вона прийняла шляхом фактичного вступу в управління та володіння спадковим майном, що може підтвердити свідок. В державному акті на вказану земельну ділянку серії ЯГ №750706 замість імені баби «Єлизавета» вказано «Лідія». Крім того, документально підтвердити, що ОСОБА_2 є матір`ю ОСОБА_3 (батька заявниці) неможливо, оскільки у відповідно до витягу ДРАЦС громадян про державну реєстрацію народження відповідно до ст.126,133,135 СК України ОСОБА_3 , в графі відомості про матір вказано « ОСОБА_4 ».

Встановлення вказаних фактів заявниці необхідне для оформлення спадщини.

Дослідивши матеріали вказаної заяви, суд приходить до такого висновку.

Відповідно до приписів ст.293, 315 ЦПК України окреме провадження (до якого відноситься й подана ОСОБА_1 заява про встановлення фактів, що мають юридичне значення) це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними в п.1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31.03.1995р. в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо:

- згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян;

- чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення;

- заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення;

- встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Відповідно до приписів ч.6 ст.294, ч.4 ст.315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Тобто, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний.

Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Зі змісту заяви ОСОБА_1 вбачається, що встановлення фактів прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , належності правовстановлюючого документа та факту родинних відносин, їй потрібне для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на належне ОСОБА_2 спадкове майно, зокрема на земельну ділянку, право на яку посвідчене державним актом серії ЯА №750706 та яка розташована на території Борзнянської міської ради Чернігівської області.

Оскільки, спадщина після смерті ОСОБА_2 відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 (день смерті), тобто під час дії ЦК УРСР, то положення саме цього нормативного акту підлягають застосуванню при вирішенні питання про спадкування майна померлої.

Відповідно до ст.524 ЦК УРСР спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Спадкоємство за законом має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом. Якщо немає спадкоємців ні за законом, ні за заповітом, або жоден з спадкоємців не прийняв спадщини, або всі спадкоємці позбавлені заповідачем спадщини, майно померлого за правом спадкоємства переходить до держави.

Відповідно до ч. 2 ст. 529 ЦК УРСР онуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з їх батьків, хто був би спадкоємцем; вони успадковують порівну в тій частці, яка належала б при спадкоємстві за законом їх померлому родителю.

Разом з тим, положення ст.524 ЦК УРСР кореспондується з приписами ч.1-3 ст.555 ЦК УРСР, якими визначено, що спадкове майно за правом спадкоємства переходить до держави в разі: 1) якщо спадкодавець все майно або частину його заповідав державі; 2) якщо у спадкодавця немає спадкоємців ні за законом, ні за заповітом; 3) якщо всі спадкоємці відмовились від спадщини; 4) якщо всі спадкоємці позбавлені права спадкування (статті 528 і 534 цього Кодексу); 5) якщо ні один із спадкоємців не прийняв спадщини. Якщо хто-небудь з спадкоємців відмовився від спадщини на користь держави, до держави переходить частка спадкового майна, належна цьому спадкоємцеві. Якщо при відсутності спадкоємців за законом заповідана тільки частина майна спадкодавця, решта майна переходить до держави.

Норми ст.524, 555 ЦК УРСР щодо переходу спадкового майна за правом спадкоємства до держави є імперативними, оскільки системне тлумачення ч.2 ст.549, ч.1 ст.555 ЦК УРСР, абз.2 п.5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України свідчить, що законодавець в ЦК УРСР на відміну від ЦК України та існування конструкції «відумерлої спадщини» передбачав автоматичний перехід спадщини за правом спадкоємства до держави. Будь-яких дій щодо прийняття спадщини держава не здійснювала. Держава при існуванні юридичних фактів, визначених п.1-5 ч.1 ст.555 ЦК УРСР, завжди приймала спадщину і не могла від неї відмовитися.

Враховуючи викладені обставини, з даної заяви ОСОБА_1 вбачається її спір з державою щодо спадкового майна померлої ОСОБА_2 , а тому у відкритті провадження у справі за її заявою про встановлення факту прийняття спадщини, встановлення факту належності правовстановлюючого документа та встановлення факту родинних відносин слід відмовити, рекомендувавши їй звернутися до суду для вирішення спору в порядку позовного провадження.

Наведений висновок суду узгоджується з правовою позицією, викладеною Верховним Судом у постанові від 09.06.2021р. по справі №756/14433/19,

На підставі викладеного, керуючись ст.524,529, 549, 555 ЦК УРСР, ст.294, 315 ЦПК України, суддя,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Відмовити у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Територіальна громада в особі Борзнянської міської ради про встановлення факту прийняття спадщини, встановлення факту належності правовстановлюючого документа та встановлення факту родинних відносин.

Роз`яснити ОСОБА_1 її право подати позов до суду на загальних підставах.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду (до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - через Борзнянський районний суд) шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження відповідно до ст.354 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому ст.261 ЦПК України.

Суддя Борзнянського районного суду О.В. Данько