МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" серпня 2021 р. Справа №370/1854/21

Провадження №2-о/370/47/21

Макарівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Тандира О.В.,

із секретарем Гребінською Н.П.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні у порядку окремого провадження у залі суду у смт Макарів Київської області справу за заявою

ОСОБА_4, ОСОБА_1 в особі їх представника адвоката Пелеха Володимира Володимировича, заінтересована особа - Солом`янський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про встановлення факту родинних відносин,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_4, ОСОБА_1 в особі представника адвоката Пелехи Володимира Володимировича, (далі - заявники) звернулись до Макарівського районного суду Київської області з даною заявою, вказавши третьою особою Солом`янський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про встановлення факту родинних відносин, в якій просили встановити юридичний факт, що громадянка Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_1 та громадянин Федеративної Республіки Німеччина (далі - ФРН) ОСОБА_4 є відповідно матір`ю та батьком ОСОБА_2 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи підстави звернення до суду з даною заявою про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, заявники посилаються на те, що вони громадяни Федеративної Республіки Німеччина з 28.07.2018 року по даний час перебувають у зареєстрованому шлюбі.

ІНФОРМАЦІЯ_1 у результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій методом сурогатного материнства у подружжя народилась донька ОСОБА_2 , яка має генетичну спорідненість із подружжям. Дитина народилася у КНП «Київський міський пологовий будинок №5», про що було складено відповідний медичний висновок про народження №C8EA-BTMO-C1A0-6IPE від 08.10.2020 року.

ОСОБА_3 , громадянка України, яка надавала послуги сурогатного материнства та народила дитину, надала свою письмову згоду, посвідчену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шуст Г.Д. від 13.10.2020 року, на те, щоб батьками народженої нею у м. Києві дитини жіночої статі ОСОБА_2 , яка народилась в результаті застосування репродуктивних технологій методом сурогатного материнства та має генетичну спорідненість зі своїм генетичним батьком громадянином ФРН ОСОБА_4 та генетичною матір`ю громадянкою ФРН - ОСОБА_1 , були записані ці особи, які є генетичними батьками новонародженої дитини.

Відповідно до заяви ОСОБА_3 , засвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Лавренюк С.М. від 15.11.2020 року, остання вказала, що на даний час в зареєстрованому шлюбі як в Україні, так і за її межами, не перебувала та не перебуває.

Заявникам було видане відповідне свідоцтво про народження дитини, у якому подружжя записано батьками дитини.

Заявники посилаються на те, що звернення з даною заявою до суду обумовлене спеціальним для Федеративної Республіки Німеччина порядком реєстрації батьківства щодо дітей, народжених шляхом сурогатного материнства за кордоном.

Так, Верховний федеральний суд ФРН у справі ХІІ ZB 320/17 від 20.03.2019 року, предметом розгляду у якій було питання запису матір`ю в Німеччині саме особи, яка була записана такою у свідоцтві про народження в Україні відповідно до українського права, зробив такий висновок: «Запис в українському реєстрі про народження, а також видане на його підставі свідоцтво про народження, не є рішенням, яке може бути визнаним в розумінні частини 1 параграфу 108 Закону про провадження у справах сім`ї та з питань добровільної підсудності».

Відповідно до ч. 1 параграфу 108 («Визнання іноземних рішень») Закону ФРН «Про порядок розгляду сімейних справ та справ добровільної підсудності» за винятком рішень у справах про шлюб, рішення, прийняті за кордоном визнаються без особливого провадження.

Таким чином, відповідно до законодавства ФРН, для оформлення батьківських прав заявників щодо їх дитини з урахуванням забезпечення як найкращих інтересів дитини, необхідно рішення компетентного суду України, яке б встановлювало юридичний факт батьківства заявників щодо їх дитини.

Рішення суду України про встановлення юридичного факту батьківства заявників щодо їх дитини є єдиним документом, який необхідний для оформлення батьківських прав на території ФРН, тому, у розумінні п. 2 ч. 1 ст. 318 ЦПК України, встановлення цього факту іншими засобами є неможливим з огляду на вищевказані джерела права.

Наявність такого рішення забезпечуватиме права заявників та дитини, зокрема матеріального забезпечення та піклування, а також права на повагу до сімейного життя, передбаченого статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Тому, дана заява подана з метою охорони прав подружжя та дитини на повагу до приватного та сімейного життя, а також, з метою створення умов для здійснення подружжям особистих немайнових прав щодо дитини в країні їх громадянства та постійного проживання.

Ухвалою суду від 09.08.2021 року заяву ОСОБА_4, ОСОБА_1 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання на 30.08.2021 року.

В підготовче судове засідання заявники не прибули. Їх представник адвокат Пелех В.В. подав через канцелярію суду письмову заяву, в якій просив слухати справу у його та заявників відсутності, заявлені вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити (а.с. 77).

Заінтересована особа Солом`янський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, у якій просив суд розглянути справу без участі їхнього представника та ухвалити у справі рішення з урахуванням фактичних обставин згідно із вимогами чинного законодавства, заперечень по суті позовних вимог не мають. Просили за результатами розгляду справи копію відповідного рішення суду направити на адресу їх відділу.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України за відсутності учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

За змістом ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У ч. 1 ст. 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно із п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

За змістом ст. 496 ЦПК України іноземці, особи без громадянства, іноземні юридичні особи, іноземні держави (їх органи та посадові особи) та міжнародні організації мають право звертатися до судів України для захисту своїх прав, свобод чи інтересів. Іноземні особи мають процесуальні права та обов`язки нарівні з фізичними і юридичними особами України, крім випадків, передбачених Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

28.07.2018 року між громадянами Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , було укладено шлюб, актовий запис про реєстрацію шлюбу Е62/2018 (копія свідоцтва про шлюб, справжність перекладу та вірність копії засвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бурменко Н.О. 26.02.2021 року, а.с. 34-35, 36-38).

Копія паспорту громадянки Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , справжність перекладу та вірність копії засвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бурменко Н.О. 26.02.2021 року (а.с. 48-50, 51-52).

Копія паспорту громадянина Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , справжність перекладу та вірність копії засвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бурменко Н.О. 26.02.2021 року (а.с. 53-55, 56-57).

ІНФОРМАЦІЯ_1 у заявників в Україні народилась донька ОСОБА_2 (а.с. 58).

Як вбачається із свідоцтва про народження дитини серії НОМЕР_1 , виданого 21.10.2020 року Солом`янським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), її батьками записані ОСОБА_4 та ОСОБА_1 громадяни Федеративної Республіки Німеччина, про що складено актовий запис №4664 (а.с.58).

Дитина народилася у КНП «Київський міський пологовий будинок №5», про що було складено відповідний медичний висновок про народження №C8EA-BTMO-C1A0-6IPE від 08.10.2020 року (а.с. 41).

Дитина народилась в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, методом сурогатного материнства, а сурогатною матір`ю дитини стала ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується довідкою про генетичну спорідненість батьків (матері та батька) з плодом №1910/2-20/2 від 19.10.2021 року ТОВ «ВІОТЕХСОМ» (а.с. 39) та довідкою про результати ДНК тестування, виданою ТОВ «Євролаб» (а.с. 40).

ОСОБА_3 , громадянка України, яка надавала послуги сурогатного материнства та народила дитину, надала свою письмову згоду, посвідчену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шуст Г.Д 13.10.2020 року (а.с. 46), на те, щоб батьками народженої нею у м. Києві дитини жіночої статі ОСОБА_2 (медичний висновок про народження №C8EA-BTMO-C1A0-6IPE від 08.10.2020 року), яка народилась в результаті застосування репродуктивних технологій методом сурогатного материнства та має генетичну спорідненість зі своїм генетичним батьком громадянином ФРН ОСОБА_4 та генетичною матір`ю громадянкою ФРН ОСОБА_1 , були записані ці особи, які є генетичними батьками новонародженої дитини.

Відповідно до заяви ОСОБА_3 , засвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Лавренюк С.М. від 15.11.2020 року (а.с. 47), остання вказала, що на даний час в зареєстрованому шлюбі як в Україні, так і за її межами, не перебувала та не перебуває на даний час.

Як вбачається з копії Повного витягу №6 від 10.06.2021 року із Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження (а.с. 42-45) вказано, що 21 жовтня 2020 року за №7 реєстратором Солом`янський районного у місті Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) зареєстровано актовий запис №4664 про народження ОСОБА_2 , яка народилась у місті Києві, Україна; відомості про батька: громадянин Федеративної Республіки Німеччини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; відомості про матір: громадянка Федеративної Республіки Німеччини, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Підстава запису відомостей про батька: актовий запис про шлюб №Е62/2018 від 28.07.2018 року, видане відділом РАЦС Міхендорф Федеративна Республіка Німеччина. Державна реєстрація народження проведена відповідно до ст.133 Сімейного кодексу України.

Відповідно до ст. 65 ЗУ «Про міжнародне приватне право» встановлення та оскарження батьківства визначається особистим законом дитини на момент її народження.

Відповідно до ч. 2 та ч. 3 ст. 123 Сімейного Кодексу України, у разі народження дружиною дитини, зачатої в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, здійснених за письмовою згодою її чоловіка, він записується батьком дитини. У разі перенесення в організм іншої жінки ембріона людини, зачатого подружжям (чоловіком та жінкою) в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, батьками дитини є подружжя.

Згідно п. 11 глави 1 розділу III Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених Наказом Міністерства юстиції України 18.10.2000 року №52/5, у разі народження дитини жінкою, якій в організм було перенесено ембріон людини, зачатий подружжям у результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, державна реєстрація народження проводиться за заявою подружжя, яке дало згоду на таке перенесення. У цьому разі одночасно з документом, що підтверджує факт народження дитини цією жінкою, подається заява про її згоду на запис подружжя батьками дитини, справжність підпису на якій має бути нотаріально засвідченою, а також довідка про генетичну спорідненість батьків /матері чи батька/ з плодом. При цьому в графі "Для відміток" актового запису про народження робиться один з таких записів: "Матір`ю дитини, яка ідентифікована електронною системою охорони здоров`я за даними заяви про згоду на запис подружжя батьками дитини, є громадянка (прізвище, власне ім`я, по батькові)" або " Матір`ю дитини згідно з медичним свідоцтвом про народження є громадянка (прізвище, власне ім`я, по батькові)", а також зазначаються найменування закладу (установи), що видав(ла) довідку, дата її видачі та номер, дані нотаріуса (прізвище та ініціали, нотаріальний округ чи державна нотаріальна контора), дата та за яким реєстровим номером засвідчено справжність підпису жінки на заяві про її згоду на запис подружжя батьками дитини.

Як вбачається з копії згаданого вище Повного витягу №6 від 10.06.2021 року із Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження (а.с. 42-45) в графі "Для відміток" зроблено відповідні записи, а саме: "Матір`ю дитини, яка ідентифікована електронною системою охорони здоров`я за даними заяви про згоду на запис подружжя батьками дитини, є громадянка ОСОБА_3 . Підпис на заяві ОСОБА_3 на запис подружжя ОСОБА_4 та ОСОБА_1 батьками дитини засвідчено 13.10.2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шуст Г.Д. та зареєстровано в реєстрі за №3343. Довідка про генетичну спорідненість батьків (матері та батька) з плодом №1910/2-20/2 від 19.10.2020 року видана ТОВ «ВІОТЕХСОМ» м. Києва.

Відповідно до ст. ст. 2, 3 Конвенції ООН про права дитини, ратифікованої постановою Верховної Ради України № 789-ХІІ від 27 лютого 1991 року, держави - учасниці поважають та забезпечують всі права, передбачені цією Конституцією, за кожною дитиною, яка перебуває в межах їх юрисдикції, без будь-якої дискримінації незалежно від раси, кольору шкіри, статі, мови, релігії, політичних або інших переконань, національного, етнічного або соціального походження, майнового стану, стану здоров`я і народження дитини, її батьків чи законних опікунів або яких-небудь інших обставин.

Верховний федеральний суд ФРН у справі XII ZВ 320/17 від 20 березня 2019 року, предметом розгляду у якій було питання запису матір`ю в Німеччині саме особи, яка була записана такою у свідоцтві про народження в Україні відповідно до українського права, зробив такий висновок: «Запис в українському реєстрі про народження, а також видане на його підставі свідоцтво про народження, не є рішенням, яке може бути визнаним в розумінні частини 1 параграфу 108 Закону про провадження у справах сім`ї та з питань добровільної підсудності» (а.с. 8-30).

Відповідно до ч. 1 параграфу 108 («Визнання іноземних рішень») Закону ФРН «Про порядок розгляду сімейних справ та справ добровільної підсудності», за винятком рішень у справах про шлюб, рішення, прийняті за кордоном визнаються без особливого провадження (а.с. 31-32).

У рішеннях у справі «Меннессон проти Франції» скарга №65192/11 та у справі «Лабассе проти Франції» скарга №65941/11, Європейський суд з прав людини зазначив, що кожна країна має право заборонити сурогатне материнство на її території. Однак, Суд також визначив, що заборона сурогатного материнства не може впливати на дітей, народжених у такий спосіб за кордоном. У цьому контексті Суд висловив позицію, що країни, де сурогатне материнство заборонене, повинні визнати родинний зв`язок між дітьми, народженими від сурогатної матері за кордоном, та їхніми біологічними батьками, інакше буде мати місце порушення прав дітей на повагу до приватного та сімейного життя, гарантованого ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції.

Відповідно до ст. 7 Конвенції про права дитини, дитина має бути зареєстрована зразу ж після народження і з моменту народження має право на ім`я і набуття громадянства, а також, наскільки це можливо, право знати своїх батьків і право на їх піклування.

З урахуванням висновку, викладеного у рішенні Верховного федерального суду ФРН XII ZВ 320/17 від 20 березня 2019 року, таке порушення прав може бути усунуто шляхом встановлення факту родинних відносин в суді України.

Дослідивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що є достатньо підстав вважати, що громадяни ФРН ОСОБА_4 та ОСОБА_1 є відповідно батьком та матір`ю ОСОБА_2 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 .

За таких обставин, суд дійшов обґрунтованого висновку про задоволення вимог в повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 3, 4, 76, 258-259, 263-265, 293, 315-316, 354-355 ЦПК України суд, -

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_4, ОСОБА_1 в особі їх представника адвоката Пелеха Володимира Володимировича, заінтересована особа - Солом`янський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити юридичний факт, а саме, що громадянка Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_1 та громадянин Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_4 є відповідно матір`ю та батьком ОСОБА_2 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а якщо воно не проголошувалося - з дати складання повного його тексту, через Макарівський районний суд.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 273 ЦПК України.

Повний текст рішення складено та підписано 30.08.2021 року.

Реквізити учасників справи:

ОСОБА_4, адреса: АДРЕСА_2

ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_1 ;

Солом`янський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), адреса: 03067, м. Київ, бульвар Вацлава Гавела, 1/28.

Суддя О.В. Тандир