20.04.21 Справа № 469/262/21
2/469/535/21
20 квітня 2021 року смт.Березанка
Березанський районний суд Миколаївської області у складі головуючого судді Тавлуя В.В., розглянувши позовну заяву
ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ,
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору:
про скасування рішення про державну реєєстрацію права власності, -
21 березня 2020 року позивач довідалась про відкриття Березанським районним судом Миколаївської області провадження у цивільній справі № 469/38/20 за позовом АТ "АльфаБанк" про зняття ОСОБА_1 з реєстраційного обліку та визнання такою, що втратила право користування вказаним вище житловим приміщенням, право власності на яке зареєстроване державним реєстратором Лубінською О.М. за АТ "АльфаБанк" без перевірки наявності спорів у судах та без перевірки наявності всіх документів для проведення державної реєстрації.
Позивач вважає, що дії по переоформленню права власності є незаконними та такими, що суперечать положенням ст.ст.41, 47 Конституції України, ст.ст.1, 2, 9, 109, 155 Житлового кодексу України, висновкам Верховного Суду про неможливість виселення без надання іншого житлового приміщення з житла, яке було придбане не за рахунок кредитних коштів.
Ухвалою Березанського районного суду від 05 квітня 2021 року позов було залишено без руху через невідповідність вимогам ст.175, 177 ЦПК України.
15 квітня 2021 року на виконання ухвали суду позивачем надано заяву про усунення недоліків позовної заяви.
Оскільки недоліки позовної заяви в основному усунуто, правила підсудності дотримано, підстави для повернення позовної заяви, відмови у відкритті провадження відсутні.
Враховуючи положення ч.3 ст.274 ЦПК України, значення справи для сторін, характер заявлених вимог та обставин, які підлягають встановленню, суд вважає, що справу необхідно розглянути у порядку загального позовного провадження.
Крім того, у позовній заяві позивачкою було заявлено клопотання про витребування доказів за змістом якого позивачка просила:
Вирішуючи питання про наявність підстав для задоволення зазначеного клопотання позивачки про витребування доказів суд виходить з наступного.
Згідно положень ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст.81 ЦПК). Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч.5 ст.81 ЦПК).
За змістом положень ст.83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду (ч.1 ст.83 ЦПК). Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви (ч.1 ст.81 ЦПК).
За змістом положень ст.84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.
Згідно вимог ч.2 ст.81 ЦПК України у клопотанні повинно бути зазначено:
1) який доказ витребовується;
2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;
3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;
4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.
Як вбачається зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 в частині, де вона заявляє клопотання про витребування доказів, позивачка, в порушення вимог ч.2 ст.81 ЦПК України, не зазначає який доказ, конкретно, вона просить витребувати з посиланням на назву відповідного документу, його номер та дата складання (п.1 ч.2 ст.81 ЦПК), не зазначає обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати (п.2 ч.2 ст.81 ЦПК), не наводить підстав, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа (п.3 ч.2 ст.81 ЦПК), вжиття нею заходів для отримання цього доказу самостійно, доказів вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу (п.4 ч.2 ст.81 ЦПК).
Таким чином, суд дійшов висновку, що заявлене позивачкою клопотання про витребування доказів є необгрунтваним та таким, що не відповідає вимогам процесуального закону, встановленим ст.81 ЦПК України, у зв`язку з чим, у його задоволенні слід відмовити.
При цьому, суд звертає увагу, що згідно ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Відповідно до положень ч.4 ст.44 ЦПК України суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.19, 187, 274, 277, 279 ЦПК України, суд -
п о с т а н о в и в:
Позовну заяву прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі.

Встановити строк для подання відповідачами до суду відзиву на позов тривалістю п`ятнадцять днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. У разі подання відзиву до нього додаються докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, та документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.
Встановити строк для подання позивачем відповіді на відзив та строк для подання відповідачами заперечень тривалістю п`ятнадцять днів з дня отримання відповідно відзиву та відповіді на відзив.
Встановити строк для подання пояснень третіх осіб щодо позову або відзиву тривалістю п"ятнадцять днів з дня отримання відповідно цієї ухвали та відзиву.
Відповідь на відзив, заперечення та пояснення третіх осіб подаються у порядку, встановленому для подання відзиву.
Роз"яснити сторонам положення ч.ч.3, 4 ст.12 ЦПК України, а саме що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, та несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.
Суддя: