ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/8101/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" серпня 2021 р. м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Курічової В.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності на квартиру,

УСТАНОВИВ:

У серпні 2021 до Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності на квартиру.

У позові ОСОБА_1 заявляє такі вимоги:

1. Визнати за ОСОБА_1 право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1 як частку у праві спільної сумісної власності подружжя;

2. Встановити факт проживання ОСОБА_1 з ОСОБА_2 однією сім`єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу з грудня 2002 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

3. Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування після смерті ОСОБА_2 на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1 .

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, суд установив, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст. 175, 177 ЦПК України з огляду на таке.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Ст. 9 ЗУ «Про судовий збір» визначено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За змістом ст. 6 ЗУ «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», за поданням до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ст. 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2021 рік» на 01.01.2021 встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2 270,00 грн.

Позивач звернулась до суду у серпні 2021 року та визначила ціну позову у розмірі 1 886 000,00 грн. Заявила 3 позовні вимоги: 2 майнового характеру та 1 немайнового характеру.

Отже, позивачу необхідно було сплатити судовий збір в розмірі 23 608,00 грн, а саме: 22 700,00 грн - за дві позовні вимоги майнового характеру, 908,00 грн. - за одну позовну вимогу немайнового характеру та надати суду документ, що підтверджує його сплату.

Позивач просить звільнити її від сплати судового збору за майнову вимогу на підставі ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» та зменшити загальний розмір судового збору до 908,00 грн, обґрунтовуючи тим, вона знаходиться у скрутному матеріальному становищі, є пенсіонером.

На підтвердження свого матеріального становища позивач надала суду копію довідки форми ОК-5 з Реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового соціального страхування, в якій зазначені індивідуальні відомості про застраховану особу ОСОБА_1 за періоди: 1998 рік, 1999 рік, 2000 рік, 2001 рік, 2002 рік, 2013 рік, 2018 рік.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Згідно з ч. 2 цієї статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у ч. 1 цієї статті.

Суд зауважує, що надана позивачем довідка форми ОК-5 з Реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового соціального страхування є неналежним доказом того, що позивач знаходиться у скрутному матеріальному становищі та має право на зменшення розміру судового збору, оскільки надана за інші періоди, ніж попередній календарний рік.

Суд зауважує, що належним і достатнім доказом майнового стану позивача, який надає право заявляти клопотання про зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати, є довідка з органів податкової служби про доходи позивача за 2020 рік, 5 відсотків розміру якого є меншими, ніж розмір судового збору.

Отже, у зв`язку з несплатою позивачем судового збору у встановленому законом порядку та розмірі, суд залишає позов без руху та надає позивачу строк на усунення недоліків.

На виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху необхідно надати документ, що підтверджує сплату судового збору чи належний доказ на підтвердження скрутного матеріального становища. Копії документів повинні бути належним чином засвідчені відповідно до вимог ст. 43, 95 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 43, 95, 175- 177, 185, 353 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності на квартиру залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити, що у разі їх не усунення у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу, що не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя В.М. Курічова