Справа № 177/808/21
Провадження № 2/177/676/21
Р І Ш Е Н Н Я

(заочне)

Іменем України

02 вересня 2021 року Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Березюк М. В.

за участі: секретаря Данилової А. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Кривому Розі, в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

22.06.2021 позивач звернулася до суду з позовом, в якому просила суд розірвати шлюб укладений між нею та ОСОБА_2 , зареєстрований 22.10.1994 року Глеюватською сільською радою Криворізького району Дніпропетровської області, актовий запис № 17.

Вказувала, що їх спільне життя з відповідачем не склалося і з жовтня 2014 року їх шлюбні відносини фактично припинилися, на даний час кожен з них проживає окремо, єдиного сімейного бюджету вони не мають та спільного господарства не ведуть. Подальше збереження шлюбу з відповідачем неможливе та суперечить її інтересам. У зв`язку з чим, позивач просила не застосовувати заходи примирення подружжя, шлюб між нею і відповідачем розірвати та стягнути з відповідача на її користь судові витрати по справі.

Ухвалою Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 29.06.2021 відкрито провадження за вказаними позовом, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено судове засідання.

Позивач в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву, в якій просила суд розглянути справу за її відсутності, позовні вимоги задовольнити. Не заперечувала проти заочного розгляду справи, після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище « ОСОБА_3 », а також не вирішувати питання щодо розподілу судових витрат по справі.

Відповідач про час та місце розгляду повідомлявся у встановленому законом порядку, за зареєстрованим місцем проживання, але до суду не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, відзиву не надав.

Зі згоди позивача, яка не заперечує проти заочного розгляду справи, суд на місці постановив ухвалити по справі заочне рішення, на підставі наявних у ній доказів, що відповідає положенням ч.4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України.

У зв`язку з неявкою в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 22.10.1994 року Глеюватською сільською радою Криворізького району Дніпропетровської області, між сторонами зареєстровано шлюб, актовий запис № 17 (а.с. 6). У зв`язку з реєстрацією шлюбу позивач змінила дошлюбне прізвище російською мовою « ОСОБА_4 » на російськовою мовою « ОСОБА_5 » (а.с. 6). Що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 , виданим Глеюватською сільською радою Криворізького району Дніпропетровської області.

Як вказувала позивач у позовній заяві та не заперечив відповідач, вони спільних дітей не мають та з 2014 року фактично разом не проживають, шлюбних стосунків не підтримують, спільного господарства не ведуть.

Позивач наполягає на розірванні шлюбу, оскільки збереження шлюбу суперечить її інтересам.

Відповідач до суду не з`явився, своєї думки щодо розірвання шлюбу не висловив, доводи позивача щодо причин розірвання шлюбу та неможливості його збереження не спростував.

Відповідно до ч. 2 ст. 104 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Відповідно до ч.1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Згідно з ч. 2 ст.112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам хоча б одного із них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Суд не застосовує положення ст. 111 Сімейного кодексу України, оскільки в судовому засіданні зібрано достатньо доказів, які підтверджують, що подальше спільне життя подружжя і збереження сім`ї стали неможливими, подальше спільне проживання суперечить інтересам позивача.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Аналізуючи вищевикладене, беручи до уваги те, що шлюб між подружжям існує лише формально, шлюбні відносини та ведення спільного господарства між ними припинено більше 6 років тому, позивач наполягає на розірванні шлюбу, тому суд приходить до висновку, що зберегти їх сім`ю на майбутнє неможливо, а подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам позивача, тому шлюб, зареєстрований між сторонами Глеюватською сільською радою Криворізького району Дніпропетровської області, актовий запис № 17, підлягає розірванню.

Судом встановлено, що позивач при укладенні шлюбу змінила прізвище « ОСОБА_4 » (російськовою мовою) на « ОСОБА_3 ». В заяві про розгляд справи за її відсутності, позивач висловила бажання щодо залишення їй після розірвання шлюбу прізвища « ОСОБА_3 », у зв`язку з чим, суд вважає за необхідне після розірвання шлюбу між сторонами, залишити позивачу прізвище « ОСОБА_3 ».

В заяві про розгляд справи за відсутності позивача остання просила суд не відшкодовувати їй судові витрати понесені у зв`язку зі сплатою судового збору при зверненні до суду, а тому питання про розподіл судових витрат судом не вирішується.

Керуючись ст. ст. 10-13, 76-81, 89, 141, ч. 2 ст. 247, 263-265, 280-282, суд, -

У Х В А Л И В:

Шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 22.10.1994 року Глеюватською сільською радою Криворізького району Дніпропетровської області, актовий запис № 17 розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище « ОСОБА_3 ».

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його складання та підписання.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення та підписання, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, тобто протягом тридцяти днів з дня його складання та підписання, шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Криворізький районний суд Дніпропетровської області.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення та підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення та подання апеляційної скарги на заочне рішення, може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених процесуальним законом строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя М.В. Березюк