ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження

30 серпня 2021 року суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області Ковалевська Л.М., перевіривши матеріали справи за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Департамент з питань цивільного захисту, Оборони та взаємодії з правоохоронними органами Київської обласної державної адміністрації про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме залучення ОСОБА_1 до складу формувань Цивільної оборони під час ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС,-

ВСТАНОВИВ:

В серпні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме залучення ОСОБА_1 до складу формувань Цивільної оборони під час ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС.

В обґрунтування заяви вказує, що вона брала участь в ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, як ліквідатор ЧАЕС з 17.03.1987 по 22.05.1987. Є інвалідом 3 групи, захворювання (інвалідність) повязані з виконанням нею обовязків по ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС.

Звернувшись з відповідною заявою до Департаменту з питань цивільного захисту, Оборони та взаємодії з правоохоронними органами Київської обласної державної адміністрації з проханням надати довідку про участь у ліквідації аварії на ЧАЕС у складі ЦО отримала відповідь, що вони не повноважні надавати довідки і що вимога надати довідку у складі ЦО від державних органів є необґрунтованою.

Встановлення факту, що має юридичне значення, а саме залучення ОСОБА_1 до складу формувань Цивільної оборони під час ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС необхідно їй для встановлення статусу особи з інвалідністю внаслідок війни 3 групи та отримання посвідчення особи з інвалідністю внаслідок війни.

Вивчивши заяву та надані до неї документи, вважаю, що вона не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а тому у відкритті провадження у даній справі слід відмовити з урахуванням наступного.

Порядок розгляду в окремому провадженні справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, визначений у главах 1 та 6 розділу IV ЦПК України.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Визначений у частині першій статті 315 ЦПК України перелік фактів, які можуть встановлюватися судом, не є вичерпним, оскільки згідно з частиною другою зазначеної статті у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до ч. 4 ст. 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав; чинне законодавство не передбачає іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення такого факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право (постанова Великої Палати Верховного Суду від 30 травня 2018 року у справі №761/16799/15-ц).

При вирішенні питання про прийняття заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, суддя, окрім перевірки відповідності поданої заяви вимогам закону щодо форми та змісту, зобовязаний зясувати питання про підсудність та юрисдикційність.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 14 Закону України «Про статусі соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» для встановлення пільг і компенсацій визначаються категорії осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, зокрема, інваліди з числа учасників ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС та потерпілих від Чорнобильської катастрофи (статті 10, 11 і частина третя статті 12), щодо яких встановлено причинний зв`язок інвалідності з Чорнобильською катастрофою, хворі внаслідок Чорнобильської катастрофи на променеву хворобу, - категорія 1.

Відповідно до пункту 9 частини другої статті 7 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» до інвалідів війни належать, зокрема, інваліди з числа осіб, залучених до складу формувань цивільної оборони, які стали інвалідами внаслідок захворювань, пов`язаних з ліквідацією наслідків Чорнобильської катастрофи.

Правовий статус інваліда війни підтверджується відповідним посвідченням, виданим відповідно до Положення про порядок видачі посвідчень і нагрудних знаків ветеранам війни, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України «Про порядок видачі посвідчень і нагрудних знаків ветеранів війни» від 12 травня 1994 року №302 (далі - Положення).

У пункті 10 Положення зазначено, що посвідчення інваліда війни видається на підставі довідки медико-соціальної експертної комісії про групу та причину інвалідності.

На підтвердження факту залучення до формувань Цивільної оборони для виконання робіт з ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС, ОСОБА_1 , подаючи до суду заяву про встановлення факту, що має юридичне значення, надала копії відповідних документів.

З огляду на документи, які долучені до заяви, вбачається, що ОСОБА_1 звернулася до суду з метою отримання доказу, який би підтверджував правомірність її дій, спрямованих на отримання статусу інваліда війни.

Оскільки законодавство передбачає спеціальний порядок встановлення статусу інваліда війни, тому в окремому провадженні цивільного судочинства не може бути встановлений юридичний факт залучення заявника до складу невоєнізованих формувань Цивільної оборони для виконання робіт з ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС, який фактично підтвердить належність заявника до пільгової категорії громадян.

У разі отримання відмови уповноваженого органу у наданні довідки про участь у ліквідації аварії на ЧАЕС у складі ЦО чи статусу інваліда війни, ОСОБА_1 , якщо вважатиме таку відмову безпідставною, може оскаржити відповідне рішення до адміністративного суду, до повноважень якого належить, зокрема, перевірка законності й обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень та оцінка наданих заявником документів як доказів її залучення до формувань Цивільної оборони для виконання робіт з ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС.

Аналогічні висновки у подібних правовідносинах в справі №310/8703/17 (провадження №14-98 цс19) викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 березня 2019 року.

З огляду на викладене, заява ОСОБА_1 не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а тому у відкритті провадження слід відмовити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті провадження по цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Департамент з питань цивільного захисту, Оборони та взаємодії з правоохоронними органами Київської обласної державної адміністрації про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме залучення ОСОБА_1 до складу формувань Цивільної оборони під час ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС.

Копію ухвали про відмову у відкритті провадження у справі разом із позовною заявою та всіма доданими до неї документами невідкладно надіслати позивачеві.

Ухвала про відмову у відкритті провадження у справі може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Фастівський міськрайонний суд Київської області, протягом п`ятнадцяти днів з її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л.М. Ковалевська