У Х В А Л А

про відмову у роз`ясненні судового рішення

21 квітня 2021 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого судді Дехти Р.В., за участю секретаря судового засідання Крівцової І.В., в порядку ст. 247 ЦПК України за відсутності учасників справи та без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області заяву ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду , -

ВСТАНОВИВ:

Заявниця ОСОБА_1 14 квітня 2021 року звернулась до Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області із заявою про роз`яснення рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01 лютого 2021 року у цивільній справі за позовом АТ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні нерухомим майном та виселення в частині надання іншого житла в АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст.247, 271 ЦПК України, виклик сторін не здійснювався, фіксація не проводилася.

Суд, розглянувши заяву, перевіривши матеріали справи, приходить до наступного.

Згідно ч.2 ст.271 ЦПК України, подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Пунктом 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі» встановлено, що роз`яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання.

Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

Суд може відмовити у роз`ясненні рішення, якщо воно не припускає різного тлумачення, або у випадках, коли учасником процесу порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення.

Судом встановлено, що рішенням Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01 лютого 2021 року позовні вимоги АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні нерухомим майном та виселення задоволено повністю. Вирішено виселити ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , з квартири АДРЕСА_2 з наданням іншого житла в будинку АДРЕСА_1 . Стягнуто з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» судові витрати по сплаті судового збору у рівних частинах по 960 гривень 50 копійок, з кожного окремо.

Так, зміст резолютивної частини рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01 лютого 2021 року викладено чітко і зрозуміло та не допускає подвійного його трактування, оскільки позиція суду у повній мірі співпадає з правовим висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові від 22 червня 2016 року по справі № 6-197цс16 де йдеться про те, що за змістом частини другої статті 40 Закону № 898-IV та частини третьої статті 109 ЖК УРСР (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) після прийняття рішення про звернення стягнення на передані в іпотеку житловий будинок чи житлове приміщення шляхом позасудового врегулювання на підставі договору всі мешканці зобов`язані на письмову вимогу іпотекодержателя або нового власника добровільно звільнити житловий будинок чи житлове приміщення протягом одного місяця з дня отримання цієї вимоги. Якщо мешканці не звільняють житловий будинок або житлове приміщення у встановлений або інший погоджений сторонами строк добровільно, їх примусове виселення здійснюється на підставі рішення суду.

Відповідно до частини другої статті 109 ЖК УРСР громадянам, яких виселяють з жилих приміщень, одночасно надається інше постійне жиле приміщення, за винятком виселення громадян при зверненні стягнення на жилі приміщення, що були придбані ними за рахунок кредиту (позики) банку чи іншої особи, повернення якого забезпечене іпотекою відповідного жилого приміщення. Постійне жиле приміщення, що надається особі, яку виселяють, повинно бути зазначено в рішенні суду.

Таким чином, частина друга статті 109 ЖК УРСР установлює загальне правило про неможливість виселення громадян без надання іншого жилого приміщення. Як виняток, допускається виселення громадян без надання іншого жилого приміщення при зверненні стягнення на жиле приміщення, що було придбане громадянином за рахунок кредиту, повернення якого забезпечене іпотекою відповідного жилого приміщення.

Аналіз зазначених правових норм дає підстави для висновку про те, що при виселенні мешканців при зверненні стягнення на жиле приміщення застосовуються як положення статті 40 Закону № 898-IV, так і норма статті 109 ЖК УРСР.

Аналогічний висновок висловлено і в постанові від 21 грудня 2016 року у справі № 6-1731цс16.

Питання, які просить роз`яснити заявниця, стосуються фактично механізму надання іншого житлового приміщення , що не є підставою для роз`яснення рішення суду.

На підставі наведеного, суд приходить до висновку, що відсутні правові підстави для роз`яснення рішення суду. Тому в задоволенні заяви про роз`яснення рішення слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 258, 260, 271 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01 лютого 2021 року у цивільній справі за позовом АТ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні нерухомим майном та виселення - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, а особам які не приймали участь під час проголошення у той же час з дня отриманні копії ухвали суду.

Суддя Р. В. Дехта