Справа № 464/612/20
Провадження № 88-ц/811/14/20 Доповідач в 2-й інстанції: Копняк С. М.
УХВАЛА

15 квітня 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючої - судді Копняк С.М.,

суддів - Бойко С.М., Ніткевича А.В.,

секретар Юзефович Ю.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Львівського апеляційного суду від 28 вересня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» про захист прав споживачів, визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

в с т а н о в и л а:

Рішенням Сихівського районного суду м. Львова від 06 квітня 2020 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Визнано незаконними дії Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» щодо збільшення за період з 01 вересня 2008 року по червень 2018 року відсоткової ставки за користування кредитом до 30, 5 % річних за кредитним договором № BL4714 від 03 червня 2008 року з подальшими змінами та доповненнями до нього, що укладений між ВАТ «Банк Універсальний» та ОСОБА_1 .

Зобов`язано Публічне акціонерне товариство «Універсал Банк» здійснити перерахунок кредитної заборгованості, відсотків за користування кредитом в розмірі 14,00 % та підвищених відсотків в розмірі 28 % за період з 01 вересня 2008 року до 01 червня 2018 року згідно з умовами кредитного договору №BL4714 від 03 червня 2008 року з подальшими змінами та доповненнями до нього, що укладений між ВАТ «Банк Універсальний» та ОСОБА_1 .

У позовних вимогах про стягнення моральної шкоди відмовлено.

Постановою Львівського апеляційного суду від 28 вересня 2020 року за наслідками розгляду апеляційної скарги Акціонерного товариства «Універсал Банк», яку задоволено, рішення Сихівського районного суду м. Львова від 06 квітня 2020 року в частині визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії скасовано з постановленням нового, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» про захист прав споживачів, визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії відмовлено.

В решті рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Згідно даних з Єдиного судового реєстру судових рішень, доступ, до якого є відкритим, постановою Верховного Суду від 07 грудня 2020 року у відкритті провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Львівського апеляційного суду від 28 вересня 2020 року відмовлено.

22 грудня 2020 року від ОСОБА_1 надійшла заява про перегляд постанови Львівського апеляційного суду від 28 вересня 2020 року у справі №464/612/20 за нововиявленими обставинами.

Заяву обґрунтовує тим, що при розгляді справи судом апеляційної інстанції, останній дослідив нові докази, однак не звернув уваги на їх недопустимість та невідповідність вимогам закону, що призвело до ухвалення неправильного по суті рішення. Вказана заява не зводиться до оцінки-переоцінки доказів, а до того, що рішення було прийняте на підставі недопустимого доказу.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою на час розгляду справи.

Вказана обставина існувала на час розгляду справи, вона не могла бути відома заявнику, адже представник позивача адвокат Попівняк Н.М. ознайомився з матеріалами провадження лише 19 листопада 2020 року.

Нововиявленою обставиною є той юридичний факт, що відповідач не надсилав позивачу повідомлення про збільшення відсоткової ставки за кредитним договором, а наданий суду документ є підробним, фальсифікованим. Зокрема, приєднані копії документів про надсилання повідомлення про збільшення відсоткової ставки не засвідчені належним чином, а саме повідомлення про збільшення відсоткової ставки не відповідає вимогам документу юридичної особи, не містить дати, підпису посадової особи та печатки установи банку.

Повідомлення про вручення поштової кореспонденції, яке міститься на а.с. 102 містить недостовірні відомості. Так, повідомлення не містить ні ПІБ, якій вручено реєстроване відправлення, ані підпису особи, яка його отримала, зокрема підпису позивача. У самому повідомленні про вручення зазначено невірний поштовий індекс отримувача НОМЕР_1 , який мав би бути виправлений працівником відділення поштового зв`язку на 79049. Поштовий індекс приймання спірної кореспонденції, зазначено в документах Банку 03915. Відповідно до відомостей з офіційного веб-сайту Укрпошти вказаного відділення 03915 в Україні не існує. Такий індекс належить місту Сеул, що знаходиться у Південній Кореї.

Зазначає, що повідомлення про збільшення відсоткової ставки не отримувала, виконувала умови договору згідно погодженої відсоткової ставки, а про збільшення відсоткової ставки дізналась лише з позову Банку у справі №464/5763/18 від 12.10.2018 року за позовом Універсал Банку про стягнення заборгованості.

Просить скасувати постанову Львівського апеляційного суду від 28 вересня 2020 року та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні апеляційної скарги ПАТ «Універсал Банк».

Сторони належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи. Від представників позивача та відповідача надійшли клопотання про розгляд справи у відсутності позивачки та її представника, а також у відсутності представника відповідача.

За приписами ч.ч. 1, 2 ст. 429 ЦПК України заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами розглядається судом у судовому засіданні протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Справа розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом для провадження, у суді тієї інстанції, яка здійснює перегляд.

Зважаючи на вимоги ч. 2 ст. 372 ЦПК України, якою передбачено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, учасники справи подали клопотання про розгляд справи у їх відсутності, а також на те, що рішення про визнання обов`язковою явки учасників в суд апеляційної інстанції не приймалось, колегія суддів приходить до висновку про можливість розгляду справи у відсутності учасників справи, які не з`явились.

Згідно із ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Перевіривши матеріали справи, межі і доводи заяви, законність та обґрунтованість постанови суду апеляційної інстанції, колегія суддів дійшла висновку про відмову в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Відповідно до ч.1 ст.423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Відповідно до ч.2 ст.423 ЦПК України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.424 ЦПК України заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 423 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення.

Відповідно до ч.3 ст.429 ЦПК України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може: відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі; задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення; скасувати судове рішення і закрити провадження у справі або залишити позов без розгляду.

При перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову.

Як нововиявлені можуть розглядатися обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, які існували на час ухвалення рішення або постановлення ухвали, але про них не знали і не могли знати заявник і суд.

Таким чином, за змістом наведеної норми закону, перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є процесом, що визначається юридичною природою цих обставин, до яких відносяться матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, що мають істотне значення для правильного вирішення спору, що існували на час розгляду справи і не могли бути відомі заявникові.

Як роз`яснив Пленум Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п.3 Постанови №4 від 30 березня 2012 року «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами», нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Відповідно до п.7 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами» №4 від 30 березня 2012 року питання про те, які обставини можна вважати істотними, є оціночним, і вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення таким чином, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим.

Відповідно до п.5 цієї постанови обставини, на які посилалася особа, яка брала участь у справі, у своїх поясненнях, в апеляційній або касаційній скарзі чи в заяві про перегляд судового рішення Верховним Судом України або які могли бути встановлені при всебічному і повному з`ясуванні судом обставин справи, тобто при виконанні вимог частини четвертої статті 10 ЦПК, не є нововиявленими обставинами.

Із змісту заяви вбачається, що нововиявленими обставинами ОСОБА_1 вважає неповідомлення її про підвищення відсоткової ставки та неотримання нею такого повідомлення, а долучені до апеляційної скарги з порушенням норм процесуального права копії повідомлення про підвищення відсоткової ставки та повідомлення про вручення поштової кореспонденції не могли бути оцінені судом апеляційної інстанції як нові докази.

Колегія суддів вирішуючи спір за апеляційною скаргою ПАТ «Універсал Банк» застосувала правовий висновок Верховного Суду України у постанові від 14 грудня 2016 року у справі № 752/16018/15-ц, де вказано, що «у разі підвищення банком процентної ставки з`ясуванню підлягають визначена договором процедура підвищення процентної ставки (лише повідомлення позичальника чи підписання додаткової угоди); дії позичальника щодо прийняття пропозиції кредитора тощо. Боржник вважається належно повідомленим про збільшення розміру процентної ставки за користування кредитом в односторонньому порядку в тому разі, якщо банк не лише відправив на адресу такого боржника лист про зміну умов кредитного договору, а й довів факт його вручення адресатові під розписку».

Судом апеляційної інстанції беззаперечно встановлено, що умови укладеного кредитного договору від 03 червня 2008 року не передбачали необхідності укладення додаткової угоди між сторонами у разі зміни процентної ставки. Відповідачем у встановленому договором порядку 09 липня 2008 року було повідомлено позивача про зміну процентної ставки, яке отримано останньою 14 липня 2008 року. Дані обставини позивачкою не було спростовано.

Окрім того, колегія суддів дійшла висновку, що відповідачем з об`єктивних причин не подано до суду першої інстанції докази про належне повідомлення позивача про зміну розміру процентної ставки за договором, які приймаються та досліджені судом апеляційної інстанції під час розгляду справи, оскільки мають виключне значення для правильного вирішення спору. Так як встановлено судом апеляційної інстанції, ухвалою від 06 лютого 2020 року відкрито провадження за правилами спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Цією ухвалою встановлено для відповідачу строк подачі відзиву 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження (а.с. 47, 48). Ухвала вручена відповідачу 25 березня 2020 року (а.с. 56). Оскаржуване рішення ухвалено 06 квітня 2020 року (а.с. 60-62), тобто до закінчення строку, встановленого відповідачу для подання відзиву.

Встановивши такі обставини, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржуване рішення ґрунтується на неповно встановлених обставинах справи, що призвело до невірного вирішення справи. Заперечень щодо цих доказів та їх прийняття судом апеляційної інстанції, позивачка та її представник не висловлювали.

Вважати нововиявленою обставиною те, що повідомлення про зміну відсоткової ставки не могло бути оцінене судом апеляційної інстанції з огляду на його невідповідність вимогам закону ні по формі, ні по змісту є безпідставним, оскільки повідомлення оформлене у вигляді листа, який не потребує затвердженої стандартної форми, його зміст викладається у довільній формі.

Перевіряючи мотиви заяви в частині, що стосуються скерування та отримання позивачкою повідомлення про підвищення відсоткової ставки, колегія суддів теж при розгляді справи надала правову оцінку цим обставинам, встановивши, що таке повідомлення було вручене ОСОБА_1 14 липня 2008 року, за адресою АДРЕСА_1 .

Вважати, що повідомлення про вручення поштового відправлення не відповідає вимогам щодо його заповнення чи оформлення, підстав немає, оскільки з даних відправника, таке було відправлене з м. Києва, де пройшло сортування (Київ, ДОПП Цех №1) та вручене ОСОБА_1 через поштове відділення у м. Львові № 70 з поштовим індексом 79070. Зазначення поштового індексу 79000 відправником під час оформлення поштового відправлення, не призвело до невручення кореспонденції адресату.

Щодо зазначення коду 641, то такий код не може вважатись штрихкодом із зазначенням коду міста Сеул, що в Південній Кореї, оскільки дане відправлення, по-перше не було міжнародним відправленням; по-друге, поштові відправлення, відправлені в межах однієї держави, найчастіше мають трек номер, що складається тільки з цифр (міжнародні відправлення мають літери); по-третє, згідно порядку пересилання поштових відправлень, затвердженого наказом Українського державного підприємства поштового зв`язку "Укрпошта"від 12 травня 2006 року N 211, штрихований код включає 13 символів, де 1...5 - поштовий індекс об`єкта поштового зв`язку місця приймання поштового відправлення; 6...12 - номер поштового відправлення.

Згідно Системи поштової індексації України, затвердженої Наказом Державного комітету зв`язку та інформатизації України 18.11.1999 року №121, зареєстрованої в МЮУ 09.12.1999року за №849/4142 місто Київ (столиця України) на час здійснення поштового відправлення (2008 рік) мав індекси, які починались на 01, 02, 03, 04, 05, 06, поштові індекси містили цифри від 01000-01999, 02000-02999, 03000-03999, 04000-04999, 05000-05999, 06000-06999.

З наведеного випливає, що станом на час відправлення позивачу банком повідомлення про зміну відсоткової ставки, місцем приймання поштового відправлення було поштове відділення з індексом 03915 в м. Києві, решта цифр це був номер поштового відправлення.

Таким чином, обставини, на які покликається заявниця, як на нововиявлені, існували на час розгляду справи і могли бути та були відомі заявниці, були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається. Тому зважаючи на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що обставини, на які покликається заявник ОСОБА_1 не є нововиявленими обставинами в розумінні вимог ст.423 ЦПК України, а тому не можуть бути підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами.

Приймаючи рішення у справі, колегія суддів враховує також те, що Європейський суд з прав людини зауважив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу resjudicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 40, ЄСПЛ, 03 квітня 2008 року).

Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (PRAVEDNAYA v. RUSSIA, № 69529/01, § 27, 28, ЄСПЛ, 18 листопада 2004 року).

Колегія суддів вважає, що оскільки обставини, які вказані ОСОБА_1 не є нововиявленими, у розумінні вимог ст. 423 ЦПК України, і на підставі наведеного вище приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд постанови Львівського апеляційного суду від 28 вересня 2020 року за нововиявленими обставинами/, а відтак і про залишення такої в силі.

Відповідно до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено-повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складання повного судового рішення.Повний текст даного судового рішення складено 15 квітня 2021 року.

Керуючись ст.ст. 259, 367, 374, 375, 429 ЦПК України, колегія суддів, -

у хвалил а:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Львівського апеляційного суду від 28 вересня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» про захист прав споживачів, визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди відмовити.

Постанову Львівського апеляційного суду від 28 вересня 2020 року залишити в силі.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках передбачених пунктом 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Повний текст ухвали виготовлено 15 квітня 2021 року.

Головуюча Копняк С.М.

Судді Бойко С.М.

Ніткевич А.В.