Справа № 185/5224/21
Провадження № 2/185/2735/21
У Х В А Л А

06 вересня 2021 року суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Болдирєва У.М., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про визнання дії, бездіяльності генерального директора Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» Вороніна С.А. такими, що порушують Конституцію та рішення Коституційного Суду України, зобов`язання вчинити певні дії, визнання незаконними та скасування наказів, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

30 червня 2021 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про визнання дії, бездіяльності генерального директора Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» Вороніна С.А. такими, що порушують Конституцію та рішення Коституційного Суду України, зобов`язання вчинити певні дії, визнання незаконними та скасування наказів, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди.

Позивач просить:

1)визнати дії, бездіяльність генерального директора Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» Вороніна С.А. такими що порушують Конституцію та рішення Коституційного Суду України, в частині недопуску до постійно діючої комісії з працевлаштування для ознайомлення з вакансіями по підприємству ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» позивача разом з представником,

2)зобов`язати генерального директора Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» Вороніна С.А. або іншу уповноважену особу допустити представника позивача разом з позивачем до участі в постійно діючій комісії з працевлаштування,

3)визнати незаконним та скасувати наказ №1413 від 20 травня 2019 року,

4)визнати незаконним та скасувати наказ №1445 від 24 травня 2019 року,

5)визнати незаконним та скасувати наказ №1584 від 03 червня 2019 року,

6)визнати незаконним та скасувати наказ №1651 від 10 червня 2019 року,

7)визнати незаконним та скасувати наказ №1726 від 14 червня 2019 року,

8)визнати незаконним та скасувати наказ № 1802 від 21 червня 2019 року,

9)стягнути з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» середній заробіток за час вимушеного прогулу у зв`язку з недопущенням до роботи з 24 квітня 2019 року по день набрання законної сили рішенням суду у розмірі 494 933, 74 грн,

10) стягнути з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» у відшкодування моральної шкоди 250 000 грн.

Таким чином у позовній заяві об`єднано дев`ять вимог немайнового характеру та одна вимога майнового характеру (про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу). Ціна позову в частині вимог майнового характеру 494 933 грн 74 коп.

Законом України «Про судовий збір» не передбачено пільг щодо сплати судового збору за цими вимогами.

Відповідно до положень статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за певних умов або звільнити від його сплати чи зменшити його розмір.

Зазначеною нормою закону передбачено право суду або повністю звільнити позивача від сплати судового збору, або зменшити розмір судового збору за своїм внутрішнім переконанням на підставі поданих позивачем доказів щодо його майнового стану.

Європейський суд з прав людини також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення п. 1 ст. 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах, так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (п. 59 рішення ЄСПЛ від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland»)). Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Ухвалою від 01 вересня 2021 року було частково задоволено клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору. Зменшено розмір належного до сплати судового збору до суми 2474 грн 66 коп, що складає 1/2 частку розміру судового збору, що підлягає сплати відповідно до ціни позову в частині позовних вимог майнового характеру.

Позовну заяву було залишено без руху, надано строк для усунення недоліків сплати судового збору у зменшеному розмірі.

06 вересня 2021 року позивачем подані додаткові пояснення клопотання про звільнення від сплати судового збору та відкриття провадження у справі.

До клопотання додані відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, згідно яких у період з першого кварталу 2020 року по 4 квартал 2020 року ОСОБА_1 отримував доходи зокрема у вигляді держаної та соціальної матеріальної допомоги. Загальний розмір отриманого позивачем доходу за 2020 рік складає 30 054 грн 45 коп.

Як передбачено пунктом 1 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір», якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, це є підставою для звільнення від сплати судового збору чи зменшення його розміру.

Позивач вказує на те, що виплати від Фонду соціального страхування за втратою професійної працездатності не підлягають оподаткуванню як соціальна допомога на реабілітацію та не включаються до розрахунку загального місячного (річного) оподаткування доходу.

Проте за змістом статті 8 Закону України «Про судовий збір», майновий стан особи визначається відповідно до розміру отримуваного нею доходу, незалежно від джерела цього доходу і від того, чи підлягає цей дохід оподаткуванню.

При цьому враховується розмір річного доходу, тобто загальний розмір отриманого позивачем доходу за календарний рік, що передує зверненню до суду.

П`ять відсотків розміру доходу, отриманого позивачем у 2020 році, складає 1502 грн 72 коп.

Ухвалою суду від 01 вересня 2021 року зменшено розмір належного до сплати судового збору до суми 2474 грн 66 коп. Ця сума перевищує п`ять відсотків розміру отриманого позивачем річного доходу за попередній календарний рік.

Тому суд вважає за можливе зменшити розмір належного до сплати судового збору до мінімального розміру, передбаченого Законом України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою 908 грн.

Сплата судового збору у мінімальному розмірі, приймаючи до уваги обсяг заявлених позовних вимог, не призведе до значного погіршення матеріального стану позивача, оскільки він отримує регулярний дохід у вигляді соціальних виплат. Крім того у разі задоволення позову судові витрати на сплату судового збору підлягають стягненню з відповідача на користь позивача пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Як передбачено частинами 11-13 статті 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Тому позивачу необхідно повторно надати строк для усунення недоліків сплати судового збору у зменшеному розмірі і роз`яснити, що у разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунені у строк, встановлений судом, позовна заява буде залишена без розгляду.

Керуючись частинами 11, 12 статті 187 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Задовольнити частково клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Зменшити розмір належного до сплати судового збору до суми 908 (дев`ятсот вісім) грн.

Повторно надати строк для усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про визнання дії, бездіяльності генерального директора Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» Вороніна С.А. такими, що порушують Конституцію та рішення Коституційного Суду України, зобов`язання вчинити певні дії, визнання незаконними та скасування наказів, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди.

Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання цієї ухвали.

Якщо позивачем не будуть усунені недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя У.М. Болдирєва