УХВАЛА

28 квітня 2021 року

м. Київ

справа № 754/9233/17

провадження № 61-15429св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Червинської М. Є.,

суддів: Бурлакова С. Ю. (суддя-доповідач), Жданової В. С., Зайцева А. Ю., Коротуна В. М.,

учасники справи:

позивач - заступник керівника Київської місцевої прокуратури № 3 в інтересах держави в особі Київської міської ради,

відповідач - ОСОБА_1

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_2 , подану адвокатом Биліною Ростиславом Геннадійовичем, на постанову Київського апеляційного суду від 28 вересня

2020 року у складі колегії суддів: Лапчевської О. Ф., Музичко С. Г., Коцюрби О. П.,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2017 року заступник керівника Київської місцевої прокуратури № 3 звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з позовом

до ОСОБА_3 про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Позовна заява мотивована тим, що будинок

АДРЕСА_1 на підставі рішення Київської міської ради від 02 грудня 2010 року

№ 284/5096 «Про питання комунальної власності територіальної громади міста» включений до переліку об`єктів права комунальної власності територіальної громади м. Києва (додаток 3 до цього рішення), тобто належить до комунальної власності територіальної громади м. Києва.

30 січня 2015 року розпорядженням Деснянської районної державної адміністрації № 48 будинок за вказаною адресою закріплено за Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» (далі - КП «Керуюча компанія зобслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва»).

Відповідно до ордера № 44679 серії Б, виданого 24 липня 1984 року на підставі рішення виконавчого комітету Мінської районної ради народних депутатів

м. Києва від 09 липня 1984 року № 371/2, квартиру

АДРЕСА_2 надано ОСОБА_4 на сім`ю з чотирьох осіб.

Відповідно до інформації відділу державної реєстрації актів цивільного стану ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , всі інші особи, які проживали у цій квартирі, також померли.

Під час досудового розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань

за № 0004915 від 26 квітня 2016 року, стало відомо, що відповідно

до договору купівлі-продажу від 15 лютого 2016 року № 55, посвідченого приватним нотаріусом Криворучком В. П., квартиру АДРЕСА_2 ОСОБА_5 продав ОСОБА_6 . Згідно з пунктом 5 указаного договору відчужувана квартира належить продавцю ОСОБА_5

на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 05 липня

2004 року відділом приватизації житла Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації згідно з розпорядженням (наказом) № 37469, зареєстрованого 27 липня 2004 року Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна

і записане у реєстрову книгу за номером 7674.

Разом з тим відповідно до інформації Деснянської районної державної адміністрації м. Києва, зазначена спірна квартира не проходила приватизацію

та свідоцтво про право власності на житло від 05 липня 2004 року № НОМЕР_1

не реєструвалось та не видавалось. Відповідно до інформації, наданої

КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації», право власності на квартиру НОМЕР_2 не реєструвалось, інформаційна довідка на ім`я ОСОБА_5

не видавалась.

Згідно з інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав

на нерухоме майно вищевказана квартира на даний час зареєстрована

за ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу від 23 травня

2016 року № 435, посвідченого приватним нотаріусом Строгою М. Д.

Посилаючись на те, що спірна квартира вибула з власності територіальної громади поза її волею на підставі підроблених документів, заступник керівника Київської місцевої прокуратури № 3 просив витребувати у ОСОБА_3

на користь територіальної громади м. Києва квартиру АДРЕСА_2 .

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 07 травня 2018 року

в задоволенні позову заступника керівника Київської місцевої прокуратури № 3

в інтересах держави в особі Київської міської ради про витребування майна

з чужого незаконного володіння відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 28 вересня 2020 року рішення Деснянського районного суду м. Києва від 07 травня 2017 року скасовано, позовні вимоги задоволено в повному обсязі.

Витребувано у ОСОБА_7 на користь територіальної громади

м. Києва квартиру АДРЕСА_2 .

У жовтні 2020 року адвокат Биліна Р. Г., діючи в інтересах ОСОБА_2 , подав

до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати постанову Київського апеляційного суду від 28 вересня 2020 року, та залишити в силі рішення Деснянського районного суду м. Києва від 07 травня 2018 року.

Відзивів на касаційну скаргу Биліни Р. Г. , подану в інтересах ОСОБА_2 ,

до Верховного Суду не надходило.

Ухвалою Верховного Суду від 02 листопада 2020 року відкрито касаційне провадження у справі № 754/9233/17, витребувано справу з Деснянського районного суду м. Києва.

Ухвалою Верховного Суду від 20 квітня 2020 року справу призначено до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з пунктом 10 частини першої статті 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі

у випадках перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (у іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 13 січня 2021 року справу № 359/5719/17 (провадження 14-8цс21) за позовом ОСОБА_9 до ТОВ «Компанія з організації житлового будівництва», ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,

ОСОБА_12 , Бориспільської районної державної адміністрації Київської області, треті особи: приватний нотаріус Мороз О. А., ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , про визнання недійсними договору про резервування об`єкта нерухомості та договору купівлі-продажу цінних паперів, актів про пред`явлення до погашення та погашення пакета облігацій, акта приймання-передачі майнових прав на квартиру та свідоцтва про право власності на нерухоме майно, скасування державної реєстрації права власностіна квартиру, витребування її із чужого незаконного володіння

та визнання майнових прав на квартиру передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду з підстав, передбачених частиною третьою статті 403 ЦПК України, оскільки колегія суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду вважала, що у разі встановлення судом у справі наявності в інвестора майнових прав на об`єкт інвестування, вирішити питання щодо можливості визнання за інвестором майнових прав та витребувати новостворене майна від добросовісного набувача можна лише з відступом від висновків, викладених

у постановах Верховного Суду України від 18 грудня 2013 року у справі

№ 6-104цс13 та від 25 травня 2016 року у справі № 6-503цс16.

Ухвалою від 27 січня 2021 року Великою Палатою Верховного Суду справу

№ 359/5719/17 (провадження 14-8цс21) прийнято до розгляду.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 грудня 2020 року передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду справу № 461/12525/15-ц за позовом Львівської міської ради до ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , Першої Львівської державної нотаріальної контори про визнання спадщини відумерлою, визнання свідоцтва про право на спадщину і договору купівлі-продажу квартири недійсними, скасування рішень про державну реєстрацію, витребування майна з чужого незаконного володіння, за касаційною скаргою ОСОБА_17 на постанову Львівського апеляційного суду від 06 березня 2020 року.

Підставою для передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду колегія суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду, зазначила необхідність відступлення від висновку Верховного Суду України про те,

що майно, яке вибуло з володіння власника на підставі судового рішення, ухваленого щодо цього майна, але надалі скасованого, вважається таким,

що вибуло з володіння власника поза його волею (постанови від 24 червня

2015 року у справі № 6-251цс15, від 21 грудня 2016 року у справі № 6-2233цс16, від 18 січня 2017 року у справі № 6-2776цс16), з огляду на положення статті 41 Конституції України, статті 321 ЦК України, статті 1 Першого протоколу

до Конвенції та висновки, викладені у постановах Верховного Суду

від 20 березня 2019 року у справі № 521/8368/15-ц (провадження

№ 61-17779св18) та від 18 березня 2020 року у справі 199/7375/16-ц (провадження № 61-35744св18), які зводяться до того, що конструкція, за якої добросовісний набувач втрачає майно і сам змушений шукати способи компенсації своїх втрат, є неприйнятною та покладає на добросовісного набувача індивідуальний та надмірний тягар, а задоволення віндикаційного позову і витребування спірної нерухомості у добросовісного набувача призведе до порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції.

Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 02 березня 2021 року у справі

№ 461/12525/15-ц (провадження № 14-190цс20) справу прийнято до розгляду.

Згідно з пунктом 14 частини першої статті 253 ЦК України провадження у справі зупиняється у випадку, встановленому пунктом 10 частини першої статті 252 цього Кодексу, до закінчення перегляду справи в касаційному порядку.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає за необхідне зупинити касаційне провадження у цій справі до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду в касаційному порядку справи № 359/5719/17 (провадження 14-8цс21).

Керуючись пунктом 10 частини першої статті 252, пунктом 14 частини першої статті 253, статтями 260, 415 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Зупинити касаційне провадження у справі № 754/9233/17 (провадження

№ 61-115429св20) за позовом заступника керівника Київської місцевої прокуратури № 3 в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_7 про витребування майна з чужого незаконного володіння до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду

у касаційному порядку справи № 359/5719/17 (провадження 14-8цс21) за позовом ОСОБА_9 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з організації житлового будівництва», ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , Бориспільської районної державної адміністрації Київської області, треті особи: приватний нотаріус Мороз Олена Анатоліївна, ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , про визнання недійсними договору про резервування об`єкта нерухомості та договору купівлі-продажу цінних паперів, актів про пред`явлення до погашення та погашення пакета облігацій, акта приймання-передачі майнових прав на квартиру та свідоцтва про право власності на нерухоме майно, скасування державної реєстрації права власності на квартиру, витребування її із чужого незаконного володіння та визнання майнових прав на квартиру та справи № 461/12525/15-ц за позовом Львівської міської ради до ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , Першої Львівської державної нотаріальної контори про визнання спадщини відумерлою, визнання свідоцтва про право на спадщину і договору купівлі-продажу квартири недійсними, скасування рішень про державну реєстрацію, витребування майна з чужого незаконного володіння, за касаційною скаргою ОСОБА_17 на постанову Львівського апеляційного судувід 06 березня 2020 року .

Ухвала суду касаційної інстанції оскарженню не підлягає.

Головуючий Судді:М. Є. Червинська С. Ю. Бурлаков В. С. Жданова А. Ю. Зайцев В. М. Коротун