Справа № 266/5044/20
Провадження№ 2/266/206/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

01 вересня 2021 року м. Маріуполь

Приморський районний суд міста Маріуполя Донецької області у складі головуючого судді Д`яченко Д.О., за участю секретаря Сологуб Т.В., розглянувши в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом АТ "ДТЕК Донецькі електромережі" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії,

ВСТАНОВИВ:

АТ "ДТЕК Донецькі електромережі" звернулась до суду з позовом до відповідачів та просив стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 вартість необліковоної електричної енергії у розмірі 201763,69 грн., сплачений судовий збір при зверненні до суду з позовом до ОСОБА_3 у розмірі 3026,45 грн., а також судовий збір при подачі цього позову у розмірі 3071,85 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що на час виникнення спірних правовідносин між позивачем та відповідачами, правовідносини між сторонами були врегульовані, зокрема, Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 27.07.1999р. (далі за текстом - ПКЕЕН), а також законом України «Про електроенергетику». В Маріупольському РЕМ за адресом: АДРЕСА_1 , відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 на ОСОБА_3 . Відповідачі, на момент виникнення спірних правовідносин, були зареєстровані за вищезазначеним адресом, використовували електричну енергію для задоволення побутових потреб, а отже були побутовими споживачами в розумінні вимог ПКЕЕН. Таким чином, на момент виникнення спірних правовідносин АТ «ДТЕК Донецькі електромережі здійснювало продаж, а відповідачі купівлю електричної енергії, в зв`язку з чим між сторонами виникли цивільні правовідносини щодо користування електричної енергію в порядку, визначеному ПКЕЕН. 24.05.2018р. представниками Маріупольського РЕМ, на підставі п. 37 ПКЕЕН, було здійснено перевірку щодо дотримання вимог ПКЕЕН за адресом мешкання відповідачів. В ході перевірки було виявлене порушення, яке виразилось у самовільному підключенні електроустановок (струмоприймачів, електропроводки) до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника. Виявлене порушення в порядку, визначеному п. 53 ПКЕЕН, було зафіксоване актом про порушені №216778 від 24.05.2018р. Акт про порушення № 216778 від 24.05.2018р. було складено в присутності ОСОБА_1 , а також ОСОБА_2 . Акт було підписано відповідачами про що свідчать їх особисті підписи в акті. Відповідно до графи «додаткові відомості» акту про порушення № 216778 від 24.05.2018р. з метою виявлення порушення представниками Маріупольського РЕМ були використані спеціальні технічні засоби. 06.06.2018р. акт про порушення в присутності ОСОБА_3 було розглянуто комісією Маріупольського РЕМ. За результатами розгляду акту про порушення № 216778 від 24.05.2018р., комісією було прийнято рішення про проведення розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією. Рішення комісії зафіксоване протоколом № 1486 від 06.06.2018р. На підставі приписів Методики, було здійснено розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, розмір якої склав 201763,69грн. Копія протоколу та рахунок до сплати були отримані ОСОБА_3 , про що свідчить підпис ОСОБА_3 в протоколі засідання комісії № 1486 від 06.06.2018р., та рахунку. Згідно з абз.13, п. 53 ПКЕЕН, у разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Так як вартість необлікованої електричної енергії не було сплачено, АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» були вимушені звернутись з відповідним позовом до Приморського районного суду м.Маріуполя, Донецької області. 19.03.2019 р. Приморським районним судом м. Маріуполя, Донецької області у справі № 266/7655/18 було прийнято рішення згідно з яким з ОСОБА_3 на користь АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» стягнуто вартість необлікованої електричної енергії у розмірі 201763,69 грн., а також судовий збір у розмірі 3026,45грн. Рішення суду набрало законної сили 19.04.2019р. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 виданого Приморським районним у місті Маріуполі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області. 30.10.2019р. листом № 54/24 від 30.10.2019р. АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» звернулось до державної нотаріальної контори № 2 з листом щодо пред`явлення вимог до спадкоємців ОСОБА_3 . Листом вих. № 68/01-16 від 18.03.2020 р. приватним нотаріусом Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області Пахниць Н. В. було повідомлене АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» про те, що претензії кредитора до спадкоємців ОСОБА_3 зареєстровані в книзі обліку та реєстрації спадкових справ за № 315, а також доведені до відома спадкоємців. На сьогодні вартість необлікованої електричної енергії відповідачами не сплачена, з будь-якими заявами щодо врегулювання вказаної ситуації відповідачі до позивача не звертались. У зв`язку з викладеним вище позивач звернувся до суду з вимогою про стягнення солідарно з ОСОБА_1 , та ОСОБА_2 вартість не облікованої електричної енергії у розмірі 201763,69 грн., сплачений судовий збір.

Ухвалою Приморського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 19.10.2020р. провадження у справі відкрито в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Приморського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 15.02.2021р. закрито підготовче судове засідання, справу призначено до розгляду по суті.

Представник позивача до суду не з`явився, надав суду заяву у якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі, справу просив розглядати у його відсутність, не заперечували проти винесення заочного рішення.

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Васильєва Н.В. до суду не з`явилась з невідомих суду причин, про день та час розгляду справи була повідомлена у встановленому законом порядку, причин неявки суду не повідомила, будь-яких заяв на відкладення розгляду справи суду не надала.

Відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до суду не з`явились з невідомих суду причин, про день та час розгляду справи були повідомлені у встановленому законом порядку, причин неявки суду не повідомили, будь-яких заяв на відкладення розгляду справи суду не надали.

У відповідності до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідачі своєчасно і належним чином повідомлені про час і місце судового розгляду справи у спрощеному порядку, не використали наданого законом права на подачу відзиву на позовну заяву, тому суд, враховуючи згоду представника позивача, відповідно до положень частини першої статті 280 ЦПК України, вважає можливим провести заочний розгляд справи, вирішити справу за наявними в матеріалах доказами та ухвалити заочне рішення.

Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що правовідносини між енергопостачальником та споживачем електричної енергії регулюються Цивільним кодексом України, Законом України "Про ринок електричної енергії", Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 14.03.2018 року №312, та іншими нормативними документами, які регулюють правовідносини у сфері електроенергетики.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з положеннями до ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Згідно з п. 1.1.2 ПРРЕЕ, об`єкт побутового споживача - житловий будинок (частина будинку), квартира або будівля, які розміщені за однією адресою та належать одній фізичній особі або декільком фізичним особам на правах власності або користування.

Згідно з абз. 3, п. 5.1.1 ПРРЕЕ, оператор системи має право, проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії.

Згідно п. 8.2.4 ПРРЕЕ, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Згідно п. 8.2.5. ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.

Відповідно до п. 8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Відповідно до п. 8.2.7. ПРРЕЕ, кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку.

Судом встановлено, що відповідно до довідки споживача станом на 05.02.2019 року, встановлено, що власником є ОСОБА_3 , особовий рахунок № НОМЕР_1 , тому знаходився в фактичних договірних відносинах з АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», є користувачаем електричної енергії, але згідно свідоцтва про смерть №511 від 22.05.2019 року, наданого Приморським районним у м. Маріуполі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Як вбачається з матеріалів справи, 24.05.2018 року, при перевірці дотримання Правил користування електричною енергією для населення у відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_1 в буд. АДРЕСА_1 , було виявлено порушення ПРРЕЕ. За даним фактом, представниками позивача складено акт № 216778 від 24.05.2018 року, в якому вказано вид порушення ПРРЕЕ а саме самовільне підключення електромереж до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника, виявити яке представники енергопостачальника при проведенні контрольного огляду не мали можливості. Змонтована прихована проводка з перемикачем, який відключає електролічильник він напруги. При відключенні перемикача диск лічильника не обертається, але струмоприймач працює. З вказаним актом ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ознайомлені під підпис, зауважили, що будинок придбали в такому стані, попередні перевірки не встановили порушень.

Відповідно до заочного рішення Приморського районного суду м. Маріуполя Донецької області від 19.03.2019 року позовні вимоги АТ "ДТЕК Донецькі електромережі" до ОСОБА_2 про стягнення вартості електрочної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією задоволено та стягнуто з ОСОБА_3 заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обілку електричну енергію у сумі 201763,69 грн. Заочне рішення набрало законної сили 19.04.2019 року.

Згідно з розрахунком збитків за актом про порушення ПРРЕЕ № 216778 позивачем визначено розмір заподіяних збитків у загальному розмірі 201763,69 грн.

Розмір збитків підтверджується розрахунком обсягу вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПРРЕЕ, правильність якого була перевірена судом під час розгляду справи. Розрахунок заборгованості відповідає вимогам Методики.

Згідно довідки №099-99.02-06590 від 08.10.2020 року, наданої відділом аналітичного забезпечення Департаменту адміністративних послуг Маріупольської міської ради за адресою: м. Маріуполь, вул. Багратіона, буд. 15, з 05.07.2002 року по теперішній час зареєстровані ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

Відповідно до копії спадкової справи ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 помер, про що 22.05.2019 року Приморським районним у м. Маріуполі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області складено відповідний актовий запис №511, про що видано свідоцтво про смерть серія НОМЕР_3 .

Станом на 19.05.2019 року за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровані ОСОБА_3 з 05.07.2002 року, ОСОБА_1 з 05.07.2002 року, ОСОБА_2 з 05.07.2002 року, ОСОБА_4 з 12.07.2018 року.

ОСОБА_5 на ім`я приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області 11.07.2019 року надала заяву про прийняття спадщини після померлого сина гр. ОСОБА_3

ОСОБА_2 на ім`я приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області 11.09.2019 року надав заяву про прийняття спадщини після померлого батька гр. ОСОБА_3

ОСОБА_1 на ім`я приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області 11.09.2019 року надала заяву про відмову від належної їй спадщини після смерті чоловіка гр. ОСОБА_3 , на користь сина померлого гр. ОСОБА_2 .

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 14.08.2020 року, зареєстрованого в реєстрі за №1220, ОСОБА_5 є спадкоємцем 1/3 частки у спадщині. Спадщина, на яку в указаних частках видано свідоцтво складається з житлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , з усіма належними до нього надвірними побудовами та спорудами, житловою площею 28,9 кв.м., загальною площею 62,8 кв.м., який належав спадкодавцю на підставі Договору купівлі-продажу від 01.07.2002 року за реєстровим номером №2881.

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 25.01.2021 року, зареєстрованого в реєстрі за №119, ОСОБА_2 є спадкоємцем 2/3 частки у спадщині, у тому числі з урахуванням 1/2 частки у спадщині від якої відмовилася дружина померлого гр. ОСОБА_1 . Спадщина, на яку в указаних частках видано свідоцтво складається з житлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , з усіма належними до нього надвірними побудовами та спорудами, житловою площею 28,9 кв.м., загальною площею 62,8 кв.м., який належав спадкодавцю на підставі Договору купівлі-продажу від 01.07.2002 року за реєстровим номером №2881.

В силу норм ст. 319, 312 ЦК України за зобов`язаннями, які виникають щодо сплати заборгованостей, що виникають внаслідок споживання електроенергії за вказаною адресою відповідає власник майна, або особа, яка володіє іншими речовими правами щодо цього майна.

Аналіз діючого законодавства передбачає, що під поняттям споживач електричної енергії є особа, яка є фактичним власником житла за адресою якого постачається електроенергія. Так, у пункті 2 Правил користування електричною енергією, дано визначення споживача електричної енергії як особи, що використовує її для забезпечення потреб власних електроустановок на підставі договору. Водночас зі змісту Правил, зокрема з п. 3 та приписів Методики, затвердженої Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 04.05.2006 р. № 62 із змінами (далі - Методика), вбачається, що даний термін необхідно застосовувати в значно ширшому значенні, оскільки він також розповсюджується і на осіб, які використовують електричну енергію без укладення договору на електропостачання (відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 16.05.2011 року у справі № 15/147/10).

Відповідно до ч. 8 п. 2 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою КМ України № 1357 від 26.07.1999 року самовільне підключення це споживання електричної енергії без укладення з енергопостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил.

Відповідно до п. 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладу обліку.

За наведених обставин суд вважає встановленим факт безоблікового використання електричної енергії в будинку АДРЕСА_1 , споживачами якого є ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

За порушення в електроенергетиці відповідно до ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» споживач несе цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Відповідно до ч.1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ст. 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно зі ст. 623 ЦК України боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки.

Згідно розрахунку вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН вартість не облікованої електроенергії складає 201763,69 грн.

У ст.1218 Цивільного Кодексу передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини й не припинилися внаслідок його смерті. Зі смертю позичальника зобов`язання щодо повернення кредиту включаються до складу спадщини, строки пред`явлення кредитодавцем вимог до спадкоємців позичальника, а також порядок задоволення цих вимог регламентуються ст.1281 і 1282 ЦК.

Відповідно до ст. 1281 ЦК України, спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.

У разі смерті фізичної особи, боржника за зобов`язанням у правовідносинах, що допускають правонаступництво в порядку спадкування, обов`язки померлої особи (боржника), за загальним правилом, переходять до іншої особи її спадкоємця, тобто відбувається передбачена законом заміна боржника в зобов`язанні, який несе відповідальність у межах вартості майна, одержаного в спадщину.

Таким чином, правовідносини, що виникли між кредитором і боржником (який помер), після його смерті трансформуються в зобов`язальні правовідносини, що виникли між кредитодавцем і спадкоємцями боржника й вирішуються в порядку положень ст.1282 ЦК.

При вирішенні спорів про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника судам для правильного вирішення справи необхідно встановлювати такі обставини: чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені в ч.2, 3 ст. 1281 ЦК, оскільки в разі пропуску таких строків на підставі ч.4 ст.1281 ЦК України кредитор позбавляється права вимоги; коло спадкоємців, які прийняли спадщину; при дотриманні кредитором строків, визначених у ст.1282 ЦК України, та правильному визначенні кола спадкоємців, які залучені до участі у справі як відповідачі, суд установлює дійсний розмір вимог кредитора (перевіряє розрахунок заборгованості станом на день смерті боржника, який є днем відкриття спадщини); при доведеності та обґрунтованості вимог кредитора суду належить установити обсяг спадкового майна та його вартість, визначивши тим самим межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця відповідно до ч.1 ст.1282 ЦК України.

Така правова позиція висловлена в Постановах Верховного Суду у справах 640/6274/16-ц від 18.09.2019 року, № 306/2000/16-ц від 22.01.2020 року.

З огляду на принцип змагальності цивільного процесу, доводити обсяг спадкового майна та його вартість повинен спадкоємець, який заперечує проти вимог кредитора, оскільки відповідальність спадкоємця за зобов`язаннями спадкодавця обмежена вартістю успадкованого майна.

Судом встановлено, що 30.10.2019 року АТ "ДТЕК "Донецькі електромережі", як кредитор, дізнався про смерть боржника та направив заяву від 30.10.2019 року за №54/24 щодо пред`явлення вимог кредитором до спадкоємців до Державної нотаріальної контори №2.

За встановлених фактичних обставинах справи, враховуючи що частки спадкоємців у спадковому майні, що складається з домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що є неподільним майном, є не рівними, оскільки відповідачу ОСОБА_2 належить 2/3 частини. Інша 1/3 частки домоволодіння належить ОСОБА_5 . У ОСОБА_1 відсутня частина успадкованого майна після смерті ОСОБА_2 .

У зв`язку з чим, відповідальність ОСОБА_2 має бути пропорційною до одержаної ним частки.

Такими чином сума боргу ОСОБА_3 становила 201763,69 грн., у зв`язку з чим, відповідач ОСОБА_2 має сплатити суму боргу в розмірі 134509,13 грн., що відповідає 2/3 частці у спадковому майні, в межах вартості майна одержаного у спадщину після ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . Оскільки, вказаний позивачем відповідач ОСОБА_1 відмовилася від отримання спадкового майна на користь ОСОБА_2 , а ОСОБА_5 , хоча й є спадкоємцем 1/3 частки успадкованого майна, однак, не є відповідачем по даній справі, суд приходить до висновку про відсутність підстав для стягнення з ОСОБА_1 вартості необлікованої електроенергії.

Частиною 1 статті 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи, що позов задоволено частково, тому з відповідача на користь позивача слід стягнути судові витрати за сплату судового збору пропорційно до розміру задоволених позовних вимог (позовні вимоги підлягають задоволенню на: 134509,13 грн. *100% : 201763,69 грн. ціна позову = 66,67%), тобто 66,67% від ціни позову (66,67 % *3071,85 грн. :100%), що складає 2048,00 грн.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 1218, 1281, 1282 ЦП України, ст. ст. 12, 81, 89, 130, 141, 223, 263-265 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги АТ "ДТЕК Донецькі електромережі" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІПН НОМЕР_4 , в межах вартості майна одержаного у спадщину після ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» вартість не облікованої електричної енергії у розмірі 134509,13 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІПН НОМЕР_4 на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» витрати по сплаті судового збору у розмірі 2048,00 коп.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення може бути оскаржено позивачем в загальному порядку до Донецького апеляційного суду шляхом подання в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Донецького апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або в разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Повний текст рішення суду виготовлено 01.09.2021 року.

Суддя: Д`яченко Д. О.