Справа № 203/2770/21
Провадження № 2-о/0203/57/2021
УХВАЛА

19 липня 2021 року у місті Дніпрі суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська Ханієва Ф.М., перевіривши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради, Відділ у місті Дніпро Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про встановлення факту належності правовстановлюючих документів,

ВСТАНОВИВ:

14 липня 2021 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська звернувся представник заявника ОСОБА_1 адвокат Бондаренко Сергій Олександрович з заявою про встановлення факту належності правовстановлюючих документів, заінтересовані особи: Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради, Відділ у місті Дніпро Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, в якій просить суд:

- втановити факт належності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , Державного акту на право приватної власності на землю серія IV- ДП № 095427 від 12.03.2004 року, зареєстровано у книгу записів державних актів на право приватної власності на землю за № 62. Земельна ділянка розташована на території Прядівської сільської ради, Царичанського району Дніпропетровської області, кадастровий номер :01:002:0069.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 9 ст. 10 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до ст. 316, ст. 318 ЦПК України, заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання.

У заяві повинно бути зазначено:

1) який факт заявник просить встановити та з якою метою;

2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт;

3) докази, що підтверджують факт.

До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Дослідивши заяву на відповідність вимогам ст. ст. 316, 318 ЦПК України, суд доходить висновку про її невідповідність вимогам ст. 318 ЦПК України, а саме: в частині зазначення причин неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт та надання відповідних доказів.

Вказаного висновку, суд дійшов з огляду на наступне.

Відповідно до п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» N 5 від 31.03.95, вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, встановленим ст.137 ЦПК, так і вимогам щодо її змісту, передбаченим ст.274 ЦПК ( 1502-06 ). Якщо в заяві не зазначено, який конкретно факт просить встановити заявник, з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує даний факт, якими доказами цей факт підтверджується або до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, суддя відповідно до ст.139 ЦПК постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає заявникові строк для виправлення недоліків. У разі невиконання цих вказівок заява вважається неподаною і повертається заявникові, про що суддя постановляє мотивовану ухвалу. У кожному разі суддя зобов`язаний перевірити підвідомчість даної заяви суду. Якщо за законом заява не підлягає судовому розгляду, суддя мотивованою ухвалою відмовляє у прийнятті заяви на підставі п.1 ст.136 ЦПК, а коли справу вже порушено - закриває провадження в ній на підставі п.1 ст.227 ЦПК ( 1502-06 ).

Так, на підтвердження неможливість одержання чи відновлення необхідних документів представником позивача не додано жодного доказу та не зазначено причин неможливості виправлення прізвища заявника в державному акті (докази звернення до відповідних органів щодо виправлення прізвища у державному акті тощо.).

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2, ч. 3 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене вище, суд доходить висновку, що заява подана без додержання вимог, викладених у ст. 318 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 10, 185, 260, 318, 353 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради, Відділ у місті Дніпро Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про встановлення факту належності правовстановлюючих документів залишити без руху.

Встановити заявнику п`ятиденний строк для усунення недоліків заяви з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Визначені недоліки заяви заявнику усунути шляхом надання суду:

- виправленої редакції заяви для суду та заінтересованих осіб з зазначенням причин неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт.

Суд роз`яснює заявнику, що у випадку, якщо недоліки заяви не будуть усунені у зазначений строк, заява буде вважатися неподаною та повернута.

Залишення заяви без руху не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили після її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Ф.М. Ханієва