Провадження № 2/643/1058/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.04.2021 Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Мельникової І.Д.,

за участю секретаря Петрової О.С.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Поліщук Олена Валентинівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з позовною заявою, в якій просить визначити їй додатковий строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном три місяці з часу набрання рішення суду по справі законної сили.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що позивач постійно мешкає у м.Києві, що підтверджується Довідкою про реєстрацію місця проживання Деснянської РДА у м.Києві №11753716. ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати - ОСОБА_2 , про що 02.12.2019 рою складено відповідний актовий запис № 43. За життя ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 (раніше - ОСОБА_3 ) склала заповіт, згідно до якого заповіла все майно позивачу, своїй доньці ОСОБА_1 , де б таке не було, та з чого б воно не складалось. Заповіт посвідчено державним нотаріусом Третьої Харківської державної нотаріальної контори Уманець О.В. 23.12.2011 року.Після смерті матері відкрилась спадщина. До складу спадщини входить нерухоме майно квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала ОСОБА_2 на праві приватної власності згідно до договору купівлі-продажу зазначеної квартири, посвідченого 06.09.1999р. державним нотаріусом Першої державної нотаріальної контори Грошевою О.Ю., за реєстровим №5-3569. Мати позивача, ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Отже, 6-місячний строк мав закінчитись 29.05.2020р. Зазначила, що спадщину вона прийняла, оскільки опікується спадковим майном, сплачує за квартиру комунальні платежі. В період 6-місячного терміну з моменту відкриття спадщини була позбавлена можливості фізично подати заяву до нотаріуса з поважних причин. З 18 березня 2020 року було запроваджено карантин у зв`язку з пандемією COVID-19 і нотаріуси також знаходились на карантині, а позивач не встиг до 29 травня 2020 року подати заяву про прийняття спадщини, при цьому карантин продовжувався декілька разів. Крім того, в період для прийняття спадщини позивач щойно працевлаштувалась (копія витягу з наказу №168-к від 03.10.2019р.). Працювала і наразі працює на умовах п`ятиденного робочого тижня в ДП «Поліграфічний комбінат «Заря», а щорічна відпустка позивачу надана лише з 03 по 14 серпня 2020 року, (що підтверджується довідкою № 44 від 28.07.2020 р.) у зв`язку з чим вона також не мала змоги раніше, ніж було надано відпустку та відкрите міжміське сполучення, приїхати до Харкова. Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 14.08.2020р. №99/02-31 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини.

Представник позивача у судове засідання не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, надав суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Третя особа подала суду заяву про розгляд справи у її відсутність.

Суд, вивчивши матеріали справи та дослідивши письмові докази, встановив такі факти та відповідні ним правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 .

Згідно свідоцтва про зміну імені серії НОМЕР_2 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , змінила прізвище на « ОСОБА_5 ».

23 грудня 2011 року ОСОБА_2 склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Третьої Харківської державної нотаріальної контори Уманець О.В. за реєстровим номером 1-801, за яким все належне спадкодавцю майно вона заповіла ОСОБА_1 .

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 14.08.2020 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Поліщук О.В. відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину на кв. АДРЕСА_2 , після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 в зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини та не підтвердженням факту її фактичного прийняття.

Відповідно до ст.1217ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.1222 ч.1ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи , які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

В силу ст.ст.1216-1218ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.

Згідно із ст. ст.1268-1270ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Разом з тим, позивач наведених вище вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Позивачем на підтвердження поважності пропущення ним строку звернення із заявою про прийняття спадщини є посилання на запроваджений карантин та надано витяг з наказу №168-к від 03.10.2019, довідку №44 від 28.07.2020 ДП «Поліграфічний комбінат «Зоря».

Суд встановив, що причини пропущення позивачем строку подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини є поважними, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положеньст.76 ЦПК України докази в їх сукупності, судом встановлено, що оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, та позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Вказане у повній мірі відповідає Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12.

Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 "про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 141, 263, 265 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (іпн НОМЕР_3 ), додатковий строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном три місяці з часу набрання рішення суду по справі законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя І.Д. Мельникова