Провадження №2-ві/369/20/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.09.2021 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі головуючого судді Янченка А.В., за участі секретаря судового засідання Безкоровайної М.Л., розглянувши у письмовому провадженні заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Пінкевич Н.С. від участі у цивільній справі за позовом Гатненської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕРЕН-ЛЮКС" до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійний вимог: Центр надання адміністративних послуг Києво-Святошинської РДА Київської області, про встановлення факту порушення права власності, відновлення становища, що існувало до порушення права власності на земельну ділянку шляхом визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно та скасування державної реєстрації права власності на земельні ділянки,

в с т а н о в и в:

У провадженні судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Пінкевич Н.С. перебуває цивільна справа за позовом Гатненської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕРЕН-ЛЮКС" до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійний вимог: Центр надання адміністративних послуг Києво-Святошинської РДА Київської області, про встановлення факту порушення права власності, відновлення становища, що існувало до порушення права власності на земельну ділянку шляхом визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно та скасування державної реєстрації права власності на земельні ділянки.

01.09.2021 року через канцелярію суду відповідач ОСОБА_1 подав заяву про відвід судді, мотивуючи її тим, що суддя Пінкевич Н.С. істотно порушила норми процесуального права під час здійснення правосуддя, що унеможливило реалізацію учасниками судового процесу наданих їм процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, порушила засади рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свободу в наданні суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості та безпідставно не вжила заходів щодо розгляду справи протягом строку. Також вказав, що на даний час звернувся до Вищої ради правосуддя з скаргою на дії судді Пінкевич Н.С., дана обставина може вплинути на неупередженість та об`єктивність судді під час розгляду справи. Тому просив суд задовольнити заяву про відвід судді Пінкевич Н.С. на підставі ст. 36 Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01 вересня 2021 року визнано необгрунтованим заявлений відповідачем ОСОБА_1 відвід судді по цивільній справі за позовом Гатненської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕРЕН-ЛЮКС" до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійний вимог: Центр надання адміністративних послуг Києво-Святошинської РДА Київської області, про встановлення факту порушення права власності, відновлення становища, що існувало до порушення права власності на земельну ділянку шляхом визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно та скасування державної реєстрації права власності на земельні ділянки. Передано заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід судді по цивільній справі за позовом Гатненської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕРЕН-ЛЮКС" до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійний вимог: Центр надання адміністративних послуг Києво-Святошинської РДА Київської області, про встановлення факту порушення права власності, відновлення становища, що існувало до порушення права власності на земельну ділянку шляхом визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно та скасування державної реєстрації права власності на земельні ділянки, для визначення судді в порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03 вересня 2021 року, заява про відвід судді передана до провадження судді Янченка А.В.

Згідно з ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Розглянувши заяву про відвід, суд дійшов висновку про безпідставність такого відводу з огляду на таке.

Відповідно до частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Надаючи оцінку доводам заявника, суддя відзначає, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який з-поміж іншого обґрунтує будь-яке висунуте проти нього кримінальне обвинувачення.

У справі «П`єрсак проти Бельгії» ЄСПЛ зазначив, що безсторонність суду означає відсутність упередженості та включає в себе суб`єктивний та об`єктивний критерії.

Визначаючи суб`єктивну складову зазначеного поняття, ЄСПЛ у справі «Хаушильд проти Данії» визначив, що у ході перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Таким чином, критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його об`єктивності.

Об`єктивну складову категорії «безсторонній суд» ЄСПЛ визначив у справі «Фей проти Австрії», зазначивши, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів у тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Таким чином, безсторонність судді може викликати сумніви, коли є підстави побоюватися, що суддя перебуває у прямій чи опосередкованій службовій, фінансовій, політичній тощо залежності від сторони у справі.

ЄСПЛ у справі «Хаушильд проти Данії» зазначив, що суддя вважається неупередженим, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді.

Пунктом 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади», встановлено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Крім того, поняття «обставини, які викликають сумнів у його неупередженості» є оціночним, використання якого залежить від правосвідомості особи, яка його застосовує та з`ясовує його сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Отже, при вирішенні питання відводу судді слід виходити із комплексної оцінки поняття неупередженості судді. Обставинами, що викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді, можуть бути незаконні дії судді під час розгляду справи, висловлення думки щодо обґрунтованості вимог, що розглядаються, особистих якостей учасників процесу, ігнорування законних інтересів сторони, створення перешкод для реалізації процесуальних прав, неоднакове ставлення до сторін, нетактовна поведінка судді. Для того, щоб ці обставини лягли в основу заяви про відвід, вони мають бути доведені.

Дослідивши матеріали справи суд не погоджується з доводами заявника, оскільки особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, і у цьому зв`язку навіть видимі ознаки можуть мати певне значення.

Судом встановлено, що посилання заявника на істотне порушення суддею Пінкевич Н.С. норм процесуального права під час здійснення правосуддя, не знайшли свого підтвердження під час дослідження матеріалів справи.

Доводи заявника на звернення до Вищої ради правосуддя із скаргою на дії судді Пінкевич Н.С. не можуть свідчити про упередженість чи необ`єктивність судді Пінкевич Н.С. під час розгляду справи № 369/14384/17.

А тому, враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку про безпідставність заяви відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Пінкевич Н.С. від участі у цивільній справі за позовом Гатненської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕРЕН-ЛЮКС" до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійний вимог: Центр надання адміністративних послуг Києво-Святошинської РДА Київської області, про встановлення факту порушення права власності, відновлення становища, що існувало до порушення права власності на земельну ділянку шляхом визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно та скасування державної реєстрації права власності на земельні ділянки, що є підставою для відмови у задоволенні заяви.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 36, 37, 39, 40 ЦПК України, суд,

постановив:

У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Пінкевич Н.С. від участі у цивільній справі № 369/14384/17 за позовом Гатненської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕРЕН-ЛЮКС" до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійний вимог: Центр надання адміністративних послуг Києво-Святошинської РДА Київської області, про встановлення факту порушення права власності, відновлення становища, що існувало до порушення права власності на земельну ділянку шляхом визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно та скасування державної реєстрації права власності на земельні ділянки - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Янченко