20 квітня 2021 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
судді Саламон О.Б.
з участю секретаря судового засідання Крутікової - Вільховченко І.І.
позивача ОСОБА_1
розглянувши в судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Дніпровський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, про оспорювання батьківства, -
У вересні 2019 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 про оспорювання батьківства, виключення відомостей про нього як про батька з актового запису про народження дитини.
Позовні вимоги позивач обґрунтував тим, що з 24 грудня 2010 року перебували у зареєстрованому шлюбі, однак через різні погляди на життя спільне подружнє життя не склалося, у зв`язку з чим з серпня 2013 року почали проживати окремо та інтимних зв`язків не мали. ІНФОРМАЦІЯ_1 ( під час шлюбу) народилась донька ОСОБА_3 , у свідоцтві про народження дитини батьком записано позивача. Батьком бути не може, у зв`язку з тим, що на час ймовірного зачаття з відповідачем не мали сімейних та інтимних відносин. Зазначає, що з серпня 2013 року не підтримувати близькі стосунки, не вели спільне господарство, не мали спільного бюджету, проживали за різними адресами. Оскільки на той час і на час звернення до суду, перебували у зареєстрованому шлюбі, батьком дитини було записано позивача на підставі ч. 1 ст. 122 СК України. Відповідач заперечує щодо проведення експертизи.
Зважаючи на такі обставини, позивач звернувся до суду з даним позовом, у якому просив суд виключити відомості про його батьківство з актового запису № 1741, складеного 11 червня 2015 року Дніпровським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, про народження ОСОБА_3 , та внести відповідні зміни.
27.09.2019 ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва Саламон О.Б. відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва призначено судову генетичну експертизу.
У судовому засіданні позивач підтримав вимоги позову.
Відповідач у судове засідання не з`являлася, про розгляд справи повідомлялася неодноразово в передбаченому законом порядку. Правом надання відзиву не скористалася.
Представник Відділу реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції в м.Києві в судове засідання не з`явився, направив до суду заяву, в якій просив розглядати справу без його участі.
Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_4 та ОСОБА_5 підтвердили той факт, що з 2013 року дружина ОСОБА_1 розлучилася з ним фактично і пішла з будинку. З того моменту вони разом не проживали і не підтримували відносин. В подальшому стало відомо, що остання вагітна.
Оскільки відповідач належним чином повідомлений про розгляд справи в суді, та не подала до суду відзив, а також те, що позивач не заперечує щодо розгляду справи в порядку заочного провадження, суд вважає можливим розглянути спір відповідно до ст.ст. 280-282 ЦПК України та на підставі матеріалів справи постановити заочне рішення.
Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, заслухавши пояснення позивача, допитавши свідків, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав.
Відповідно до ст.ст. 12,81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК), шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини.
Статтею 136 СК України передбачено, що особа, яка записана батьком дитини відповідно до ст.ст. 122, 124, 126 та 127 СК України, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини.
Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.
Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття.
Судом встановлено наступні обставини.
24 грудня 2010 року між сторонами укладено шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб.
ІНФОРМАЦІЯ_1 народилася донька - ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про народження дитини, виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управлінням юстиції у м. Києві, актовий запис № 1741, батьком дитини зазначено позивача по справі ОСОБА_1 (а.с.6)
Заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 15 вересня 2020 року шлюб між сторонами було розірвано (а.с.113-114)
Маючи впевненість щодо відсутності біологічного споріднення з дитиною, позивач звернувся до суду з позовом про оспорювання батьківства.
Вимогами ст. 122 СК України встановлено, що дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу, походить від подружжя.
З матеріалів справи вбачається, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі з 2010 року, а тому при народженні дитини ОСОБА_3 , її батьком відповідно до ст. 122 СК України було записано позивача ОСОБА_1 як чоловіка матері новонародженої дитини.
Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі молекулярно-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень статті ЦПК України, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.
У разі коли ухилення сторони у справі зазначеної категорії від участі в експертизі або від подання необхідних матеріалів, документів тощо унеможливлює її проведення, суд відповідно до ст. 146 ЦПК України може визнати факт, для з`ясування якого її було призначено, або відмовити в його визнанні (залежно від того, хто зі сторін ухиляється, а також яке значення має для них ця експертиза).
ДНК-тест (судово-медична (молекулярно-генетична) експертиза) на сьогоднішній день є єдиним методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини (точність позитивного результату ДНК-аналізу (тобто підтвердження батьківства) складає 99,999999%). Доказова цінність такого тесту переважає будь-який інший доказ на підтвердження або оспорення кровного споріднення та має вирішальне значення у вирішенні спору даної категорії справ (на це звернув увагу Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі "Калачова проти Російської Федерації" від 07 травня 2009 року № 3451/05).
Отже, підставою для категоричного висновку для визнання батьківства в судовому порядку може бути висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи.
Ухвалою Деснянського суду м. Києва у справі призначено молекулярно-генетичну) експертизу для з`ясування кровного споріднення між позивачем та малолітньою дитиною. Проведення експертизи було доручено експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичних експертиз, на вирішення експертам було поставлено питання: "Чи є ОСОБА_1 біологічним батьком ОСОБА_3 ?"
Лист-повідомлення від 23 вересня 2020 року Київського міського клінічного бюро судово-медичних експертиз зазначає про те, що проведення експертизи генетичної ідентифікації провести неможливо, тому що незважаючи на неодноразові призначення дати відбору, ОСОБА_2 на відбір зразків крові не з`явилась.
За наведених підстав експертна установа повернула ухвалу суду про призначення експертизи без виконання.
Згідно зі ст. 109 ЦПК України у разі ухилення особи, яка бере участь у справі, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.
Зважаючи на те, що відповідач ухиляється від проведення судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи, експертиза у цій справі не проведена не з вини позивача, відповідно до норми ст. 109 ЦПК України суд визнає факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, тобто факт оспорювання батьківства, виключення відомостей про позивача як про батька з актового запису про народження дитини.
Відповідно до ст.22 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» внесення змін до актового запису цивільного стану, в тому числі про народження дитини, проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за наявності достатніх підстав.
Згідно з п.п. 20 п. 1 Розділу III Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/5, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.
Відповідно до пунктів 2.16.2 цих Правил за наявності рішення суду щодо оспорювання батьківства або материнства в актовому записі про народження дитини виправляються відомості, про які зазначено в рішенні суду.
Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто, при вирішенні спору про оспорення батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про задоволення позову.
У зв`язку із задоволенням позову про виключення з актового запису про народження відомостей про батька, необхідно внести відповідні зміни до актового запису про народження дитини, де із відомостей про батька дитини виключити відомості про ОСОБА_1 , як батька дитини.
Відповідно, з актового запису № 1741, складеного 11 червня 2015 року Дніпровським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, про народження ОСОБА_3 , необхідно виключити відомості про ОСОБА_1 , як батька дитини.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені судові витрати в сумі 768,40 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 81, 247, 258-259, 264-266, 268 ЦПК України ст.ст. 122, 124, 126, 136 СК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Дніпровський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, про оспорювання батьківства - задовольнити.
Виключити відомості про ОСОБА_1 , як батька дитини - ОСОБА_3 , з актового запису № 1741, складеного 11 червня 2015 року Дніпровським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, про народження ОСОБА_3 , та внести відповідні зміни.
Стягнути ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 768,40 грн.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
Рішення може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його проголошення/складання повного тексту шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання - АДРЕСА_1

Відповідач - до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання - АДРЕСА_2

Третя особа - Дніпровський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану, місцезнаходження - 02100, м. Київ, бульвар Верховної Ради, 8/20

Повний текст рішення виготовлено 23.04.2021

Суддя Деснянського районного суду м. Києва О.Б. Саламон