Справа № 375/648/21
Провадження № 2/375/369/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2021 року смт Рокитне

Рокитнянський районний суд Київської області в складі:

головуючої судді Чорненької О.І.

при секретарі судового засідання Киричок В.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт Рокитне, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , до Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області, код ЄРДПОУ: 04358997, місце реєстрації: 09601, Київська область, Білоцерківський район, смт Рокитне, вул. Незалежності, 2, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_3 , зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_3 , приватний нотаріус Рокитнянського районного нотаріального округу Київської області Липовенко Наталія Іванівна, місце здійснення діяльності: 09601, Київська область, Білоцерківський район, смт Рокитне, вул. Ігоря Зінича, 2, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася із позовом до Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватний нотаріус Рокитнянського районного нотаріального округу Київської області Липовенко Н.І., про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обгрунтування своїх вимог позивачка посилається на те, що її мама ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , постійно до дня смерті була зареєстрована та проживала у квартирі за адресою: АДРЕСА_4 . У квартирі вона проживала одна з 14 липня 1978 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Маючи намір оформити право власноті на спадщину, позивачка звернулася до приватного нотаріуса Рокитнянського районного нотаріального округу Київської області Липовенко Н.І., але їй листом від 20.05.2021 за № 80-01-16 було роз`яснено, що спадкування розпочинається фактом смерті особи, тобто відкриттям спадщини.

Згідно зі статтями 1269, 1270 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має право подати нотаріусу заяву про відкриття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Оскільки, нею пропущено встановлений законодавством, строк на прийняття спадщини, то на підставі статті 1272 ЦК Україні, їй рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини.

Строк звернення до нотаріуса для прийняття спадщини вона пропустила, оскільки не знала, що у покійної мами було спадкове майно.

Родинні відносини позивачки із ОСОБА_4 підтверджуються свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 12 травня 1954 року місце реєстрації Фрунзенська область Кантський район Узингирський ЗАГС, де вбачається, що у графі мати здійснено запис - ОСОБА_4 .

Посилаючись на положення ст.ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України позивачка просить задовольнити її вимоги та визначити додатковий строк у 3місяці для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 07 липня 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження та проведення підготовчого судового засідання призначено на 15 годину 00 хвилин 03 вересня 2021 року.

На судовий розгляд справи позивачка не з`явилася. Натомість, через канцелярію суду подала заяву, в якій вказала, що позовні вимоги підтримує та просить суду розглядати справу за її відсутності.

Відповідач Рокитнянська селищна рада Київської області свого представника в судове засіданні не направила, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належно та завчасно згідно вимог чинного законодавства. Разом з тим 29.07.2021 до суду надійшла письмова заява від Рокитнянської селищної ради Київської області за підписом представника відповідача Слободяник О.С., яка діє відновідно до довіреності від 14 червня 2021 року №03-08-06, з проханням розглядати справу без участі представника селищної ради. Будь-які заперечення, заяви, клопотання зі сторони відповідача відсутні, проти розгляду та вирішення справи за наявними у справі матеріалами не заперечують.

Треті особи ОСОБА_2 та ОСОБА_3 будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи у судове засідання не з`явилися, однак до суду надіслали заяви про неможливість особисто бути присутніми на засіданні та просили суд розглянути справу за їхньої відсутності, при цьому позовні вимоги підтримують повністю, жодних вимог та претензій до позивача не мають.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити при проведенні підготовчого судового засідання.

Згідно з вимогами частин 3, 4 статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Частиною 4 статті 206 ЦПК України визначено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Подана відповідачем заява про відсутність заперечень проти задоволення позовних вимог враховується судом при прийнятті рішення.

Дослідивши письмові докази надані позивачем, суд вважає за необхідне позов задовольнити, виходячи з наступних підстав.

Згідно з частиною 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини 1 статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Частиною 1 статті 19 ЦПК України передбачено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Вивчивши матеріали цивільної справи, дослідивши надані докази, судом встановлено наступні фактичні обставини та визначено зміст спірних правовідносин.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого відділом реєстрації актів громадянського стану Рокитнянського районного управління юстиції Київської олбласті 06.11.2001, після смерті якої відкрилась спадщина на спадкове майно.

ОСОБА_4 постійно до дня смерті була зареєстрована та проживала у квартирі за адресою: АДРЕСА_4 . У квартирі вона проживала одна з 14 липня 1978 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується довідками № 891, 892 від 20.05.2021, виданою Рокитнянською селищною радою Білоцерківського району Київської області.

Із долученого до позову роз`яснення від 20.05.2021 за № 80-01-16 приватного нотаріуса Рокитнянського районного нотаріального округу Київської області Липовенко Н.І. вбачається, що ОСОБА_1 звернулась щодо заведення спадкової справи до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 її мами ОСОБА_4 , однак їй було роз`яснено, що вказана нотаріальна дія не може бути вчинена у зв`язку з пропуском нею шестимісячного строку для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду за відповідним судовим рішенням.

Родинні відносини позивачки з спадкодавицею ОСОБА_4 доводяться свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 12 травня 1954 року місце реєстрації Фрунзенська область Кантський район Узингирський ЗАГС, де вбачається, що у графі мати здійснено запис - ОСОБА_4 .

Враховуючи предмет і підставу даного спору, керуючись принципом диспозитивності цивільного процесу, суд приймає до уваги зазначені документи для підтвердження родинних відносин позивачки ОСОБА_1 та померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 її мами ОСОБА_4 та враховує їх при вирішенні вказаного спору.

Строк звернення до нотаріуса для прийняття спадщини позивачка пропустила, оскільки не знала, що у покійної мами було спадкове майно.

Вирішуючи даний спір, суд застосовує норми спадкового права Цивільного кодексу України та враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб ( спадкоємців).

Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Відповідно до частин 1, 2 статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження №61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Згідно з частиною 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За положеннями статей 76-80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з вимогами статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Виходячи зі змісту заявлених позовних вимог, аналізу положень чинного законодавства, досліджених доказів, з огляду на встановлені під час судового розгляду обставини, суд вбачає поважними причини пропуску строку позивачем для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса і вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

З урахуванням вищевикладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 10, 11, 200, 206, 247 ч.2, 263, 264, 265 ЦПК України, ст.ст. 1223 ч. 2, 1261, 1270, 1272 ЦК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватний нотаріус Рокитнянського районного нотаріального округу Київської області Липовенко Наталія Іванівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , додатковий строк терміном в три місяці після набрання рішенням законної сили, для подання нею до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У відповідності до п/п 15.5) п/п 15 п. 1 Розділу XIII Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме через Рокитнянський районний суд Київської області.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складено 03 вересня 2021 року.

Головуюча суддя Олена ЧОРНЕНЬКА