Справа № 639/7549/20
Провадження № 2/645/918/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2021 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

Головуючого - судді Горпинич О.В.,

за участю секретаря Іванії К.В.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника третіх осіб ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Фрунзенського районного суду м.Харкова в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , Харківської міської ради, треті особи: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

встановив:

ОСОБА_2 звернувся до Жовтневого районного суду м.Харкова із позовом до ОСОБА_2 , Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування позову посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати, ОСОБА_7 , яка проживала у місті Харкові, де буда зареєстрована у належній їй на праві власності квартирі АДРЕСА_1 . За матір`ю в останні кілька років її життя через похилий вік та наявність захворювань, постійно доглядав син позивача - ОСОБА_2 , який також проживає у місті Харкові. Після смерті матері позивач вважав, що саме його син фактично прийняв спадщину після померлої бабусі, оскільки мешкав із нею за однією адресою. Однак вже через доволі значний час, вже у 2020 році влітку позивачу зателефонував його син та повідомив йому про те, що знайшов у речах померлої заповіт, в якому зазначені в якості спадкоємців за заповітом позивач, ОСОБА_4 , його брат ОСОБА_6 та дружина брата, ОСОБА_5 . Про існування вказаного заповіту позивач дізнався вже зі спливом шестимісячного строку для прийняття спадщини. Син позивача також повідомив, що не мав наміру приймати спадщину після смерті бабусі, у зв`язку із чим не подавав відповідної заяви до нотаріальної контори. Крім того, після розмови із іншими спадкоємцями. вказаними у заповіті померлої. позивачу стало відомо, що вони також не бажають подавати відповідні заяви про прийняття спадщини, через що позивач сам звернувся до нотаріальної контори, однак йому було відмовлено через пропущений строк для подачі такої заяви. На підставі вищевикладеного, вважає причини пропуску строку поважними, оскільки об`єктивно не мав можливості дізнатись про існування заповіту та помилково вважав, що саме його син прийняв спадщину після померлої бабусі, у зв`язку із чим позивач звернувся до суду із позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 26.11.2020 року вищевказану позовну заяву було передано до Фрунзенського районного суду м. Харкова за територіальної підсудністю.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.01.2021 року головуючим суддею визначено Горпинич О.В.

Ухвалою суду від 28.01.2021 року було відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

02.03.2021 року від відповідача ОСОБА_2 надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній визнав позовні вимоги та не заперечував проти їх задоволення.

Ухвалою суду від 02.03.2021 року у підготовчому засідання було задоволено клопотання представника позивача, витребувано з Сьомої Харківської державної нотаріальної контори копію спадкової справи №417/2020, заведеної після смерті ОСОБА_7 . Крім того, було закрито підготовче судове засідання.

24.03.2021 року на виконання вищевказаної ухвали, до суду надійшла копія спадкової справи №417/2020, заведеної після смерті ОСОБА_7 .

23.04.2021 року від представника третіх осіб надійшли письмові пояснення, в яких останній зазначив, що вони не заперечують проти задоволення позовних вимог, оскільки не мають наміру подавати заяви про прийняття спадщини.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі з підстав, наведених у ньому, просив позовну заяву задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 у судовому засіданні визнав позовні вимоги та не заперечував проти їх задоволення.

Представник відповідача Харківської міської ради у судове засідання не з`явився, надав заяву в якій просив справу слухати без його участі, та просив вирішити спір у відповідності до норм чинного законодавства.

Представник третіх осіб у судовому засіданні не заперечував проти задоволення позовних вимог позивача.

Суд, заслухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази кожний окремо та у їх сукупності, дійшов наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_7 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області 25.06.2019 року, актовий запис № 9452.

З матеріалів справи вбачається, що після смерті ОСОБА_7 відкрилась спадщина, яка складається з квартири АДРЕСА_1 .

Вищезазначене підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №2499845 від 05.01.2004 року та договором купівлі-продажу квартири від 02.02.2003 року серії ВВА №148382.

За життя, ОСОБА_7 залишила заповіт, згідно якого остання на випадок своєї смерті заповіла належну їй на праві власності квартиру АДРЕСА_1 в рівних частинах своїм синам ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , а також ОСОБА_5 .

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю.

Право на заповіт здійснюється особисто. Вчинення заповіту через представника не допускається.

Заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. (ст.ст. 1233, 1234, 1235 ЦК України).

Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Встановлено, що ОСОБА_4 є сином ОСОБА_7 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 04.10.1960 року, актовий запис №347 та визначений одним зі спадкоємців за заповітом.

Доказів, що інші спадкоємці померлої бажають прийняти спадщину, матеріали справи не містять, що в свою чергу підтверджується копією спадкової справи №417/2020 наданої приватним нотаріусом ХМНО Харківської області Попрас Ю.В., згідно якої вбачається, що 03.08.2020 року на підставі заяви ОСОБА_4 про прийняття спадщини, було заведено спадкову справу №417/2020 року після смерті ОСОБА_7 померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , наданої на виконання ухвали суду. Інших заяв про прийняття або відмову від спадщини до нотаріальної контори не надходило.

Позивачем ОСОБА_4 було пропущено встановлений законом шестимісячний строк на прийняття спадщини після померлої матері ОСОБА_7 у зв`язку з наявністю на те об`єктивних причин.

Так, судом встановлено, що ОСОБА_4 не знав про існування заповіту відносно нього а також його брата та дружини брата. Крім того, як вбачається із позовної заяви та пояснень відповідача ОСОБА_2 , позивач помилково вважав, що саме ОСОБА_2 фактично прийняв спадщину після померлої бабусі, оскільки мешкав разом із нею.

При зверненні позивача до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини, приватним нотаріусом ХМНО Харківської області постановою від 07.08.2020 року відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , у зв`язку з пропуском встановленого шестимісячного строку.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Суд вважає, що позовна заява ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне.

Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав,свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод , що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи.

Як роз`яснено в п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30 травня 2008 року особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (абз. 6 п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року). Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом України в постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 1320цс17.

Враховуючи, що після смерті ОСОБА_7 позивач є єдиним спадкоємцем за заповітом, який бажає прийняти спадщину, інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, позивач вчасно не звернувся до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини, у зв`язку із наявністю причин, визнаних судом поважними, територіальна громада не зверталася до суду із заявою про визнання спадщини відумерлою, а тому пропущений строк для прийняття спадщини позивачем суд визнає поважним. Оданак, суд вважає достатнім строк терміном в два місяці для подання ОСОБА_4 заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини.

Щодо визнання відповідачем позовних вимог, суд зазначає натупне.

Відповідно до ч.4 ст. 206 ЦПК України, суд перевіряє чи визнання позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Так, відповідачами надані заяви в яких ОСОБА_2 визнає позовні вимоги а представник Харківської міської ради не висуває жодних заперечень щодо позову.

Крім того представником третіх осіб також висловлена думка про те, що ОСОБА_5 та ОСОБА_6 не заперечують проти задоволення позовних вимог. оскільки не мають на меті подавати заява про прийняття спадщини за заповітом.

Отже, суд прийняв заяву відповідача про визнання позову, встановив, що визнання позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб та вважає що необхідно ухвалити рішення про часткове задоволення позову.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 11, 209, 247, 258, 265 ЦПК України, -

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_4 задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_4 додатковий строк достатній для подання до Сьомої Харківської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка залишилась після смерті ОСОБА_7 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , тривалістю два місяці після набрання рішенням суду законної сили.

Судові витрати залишити за позивачем.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Відповідно ч.3 ст.354 ЦПК України строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст рішення складено 29.04.2021 року.

Головуючий суддя: