Справа № 567/894/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 вересня 2021 року м. Острог

Острозький районний суд Рівненської області у складі:

головуючий суддя - Василевич О.В.

секретар - Клімович О.О.

провадження без виклику сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

встановив :

В Острозький районний суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу звернулась ОСОБА_1 . В обґрунтування позову зазначає, що з 22.03.2019р. перебуває у шлюбі з відповідачем, який зареєстрований 22 березня 2019р. виконкомом Губиниської селищної ради Новомосковського району Дніпропетровської області, актовий запис №4.

Вказує, що шлюбне життя з відповідачем не склалося, так як між ними відсутні почуття любові, взаємоповаги та взаєморозуміння один до одного. Зазначає, що вони як сім`я разом не проживають, спільного господарства не ведуть, спільного бюджету не мають, фактичних шлюбних відносин не підтримують. Її сподівання про те, що почуття любові та взаєморозуміння до них повернуться - виявились марними, вважає, що шлюб між ними існує формально. Фактично сім`я припинила існувати в липні 2021 року та відновлювати сімейні стосунки з відповідачем вона не має наміру, оскільки це буде суперечити її інтересам. Зазначає, що її чоловікові по відношенню до неї винесено терміновий заборонний припис. Вказує, що відповідач в добровільному порядку розірвати шлюб в органах РАЦС відмовляється, що й спонукало її звернутися до суду з вищевказаним позовом.

Вважає, що подальше спільне життя та збереження шлюбу неможливим, перспективи для збереження шлюбу відсутні, примирення між ними неможливо. Просить позовні вимоги задовольнити, після розірвання шлюбу залишити їй прізвище " ОСОБА_3 " та стягнути з відповідача на її користь понесені нею судові витрати.

Ухвалою суду від 17.07.2021 року відкрито провадження, справа призначена до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

В судове засідання сторони не з`явились, про час та місце розгляду справи були повідомлені у встановленому законом порядку.

Позивачка в поданій до суду заяві позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити та розгляд справи здійснювати у її відсутності.

Відповідач у відповідності до вимог ст.ст.178, 180 ЦПК України відзив на позовну заяву та заперечення проти позову не подав.

У зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши письмові докази у справі, суд вважає позов обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, який зареєстрований 22 березня 2019 р. виконкомом Губиниської селищної ради Новомосковського району Дніпропетровської області, актовий запис №4, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 22.03.2019р.

Згідно термінового заборонного припису від 03.07.2021р., ОСОБА_2 у зв`язку із скоєнням відносно своєї дружини ОСОБА_2 домашнього насильства було заборонено у будь-який спосіб контактувати з останньою строком на 7 діб - з 17:30 03.07.2021р. по 17:30 10.07.2021р.

Відповідно до ст.51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка, а відповідно до ст.56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Аналогічне положення містить ч.1 ст.24 Сімейного кодексу України, в якій також зазначено, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Статтею 5 Протоколу №7 «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод» встановлено, що кожен із подружжя у відносинах між собою користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу в шлюб, перебування в шлюбі та щодо його розірвання.

Шлюб припиняється внаслідок його розірвання, згідно ч.2 ст.104 Сімейного кодексу України.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 втратили почуття один до одного, на даний час шлюб фактично припинено, оскільки вони разом не проживають, спроби відновити шлюбні відносини сторони не роблять. Таким чином шлюб існує формально, а тому вбачаються підстави для його розірвання в судовому порядку.

З матеріалів справи вбачається, що сім`я фактично розпалася, оскільки сторони спільного побуту, бюджету, взаємних прав та обов`язків не мають, подружніх стосунків не підтримують, що свідчить про формальне існування шлюбу. А відтак суд приходить до висновку про те, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить їхнім інтересам, у зв`язку із чим визнає причину розірвання шлюбу поважною і розриває шлюб між сторонами без вжиття заходів щодо примирення.

Крім того, у відповідності зі ст.113 СК України, особа, що змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відтак наявні правові підстави після розірвання шлюбу залишити позивачці прізвище, яке вона отримала при укладенні шлюбу - « ОСОБА_3 ».

Відповідно до ч.3 ст.105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Згідно ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ч.2 ст.114 Сімейного кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

В судовому засіданні встановлено, що шлюб між сторонами існує формально. На даний час шлюб фактично припинено і подальше спільне життя подружжя і збереження сім`ї є неможливим.

Окрім того, суд бере до уваги, що позов про розірвання шлюбу було подано до суду 13.07.2021 року, сторони з клопотанням про надання строку на примирення до суду не звертались, у зв`язку з цим суд приходить до висновку про те, що у позивачки та відповідача було достатньо часу для прийняття виваженого рішення про необхідність розірвання шлюбу.

Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 слід стягнути витрати зі сплати судового збору у розмірі 908 грн., які було сплачено позивачкою при зверненні до суду із вказаним позовом.

На підставі ст.ст.105, 110, 113 Сімейного кодексу України, керуючись ст.ст.5, 12, 13, 142, 142, 211, 258, 263-265, 273 ЦПК України, -

ухвалив :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) та ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ), зареєстрований 22 березня 2019р. виконкомом Губиниської селищної ради Новомосковського району Дніпропетровської області, актовий запис №4.

Після розірвання шлюбу залишити позивачці прізвище, яке вона отримала при укладенні шлюбу « ОСОБА_3 ».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у розмірі 908 (дев`ятсот вісім) грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Рівненського апеляційного суду через Острозький районний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Острозького районного судуВасилевич О.В.