КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження: Доповідач - Ратнікова В.М.
№ 22-з/824/662/2021
У Х В А Л А

м. Київ Справа № 2-390/09

01 вересня 2021 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Ратнікової В.М.

суддів - Борисової О.В.

- Левенця Б.Б.

розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення описки в рішенні Апеляційного суду м. Києва від 13 жовтня 2009 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи- Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на нерухоме майно, Головне управління земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації, Київська міська рада про припинення спільної часткової власності на домоволодіння, виділення у власність та розподіл земельної ділянки, -

в с т а н о в и в:

05 березня 2008 року ОСОБА_1 звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_3 про припинення спільної часткової власності на домоволодіння, виділення у власність та розподіл земельної ділянки.

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 22 червня 2009 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 22 червня 2009 року.

Рішенням Апеляційного суду м. Києва від 13 жовтня 2009 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 - представника ОСОБА_1 задоволено частково.

Рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 22 червня 2009 року в частині вирішення питання про поділ майна в натурі та припинення спільної часткової власності на домоволодіння скасовано.

Ухвалено в цій частині нове рішення наступного змісту.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи: Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації прав власності на нерухоме майно, Головне управління земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації, Київська міська рада про припинення спільної часткової власності на домоволодіннязадоволено.

Визнано:

за ОСОБА_1 право власності на квартиру № 2 у будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 87,9 кв. м, у складі приміщень: № 2-1- передпокою, площею 12,7 кв.м, № 2-2 -житловою площею 27, 1 кв. м, № 2-3- дитловою площею 15,6 кв.м, № 2-3- ванної, площею 8,2 кв.м, № 2-5- кухні, площею 14,4 кв. м; сарай за літ. «З».

за ОСОБА_3 право власності на квартиру № 1 у будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 56,2 кв. м, у складі приміщень: № 1-1- кухні, площею 13,3 кв.м, № 1-2- передпокою, площею 14,4 кв.м, № 1-3- жилої кімнати, площею 14,1 кв.м, № 1-4- житлової кімнати, площею 14,4 кв.м, № 1-5- житлової кімнати, площею 18,9 кв.м; гараж за літ. «Г», літню кухню за літ. «Д», погреб за літ. «Е», ганок;

Колодязь за літ «№1» залишено у спільному користуванні співвласників.

Встановлено межу поділу приміщень жилого будинку з прибудовами по середині існуючих внутрішніх стін цього будинку у відповідності до поверхового плану зазначеного у технічному паспорті Київського МБТІ, виготовленого 12 вересня 2003 року між приміщеннями № 1-5 і № 2-2, № 1-4 і № 2-2.

Право спільної часткової власності ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на будинок АДРЕСА_1 припинено.

В решті рішення суду залишено без змін.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 29 грудня 2009 року виправлено допущені в рішенні Апеляційного суду м. Києва від 13 жовтня 2009 року описки, зазначено:

«приміщення № 2-2 житловою площею 37, 1 кв.м» замість «приміщення № 2-2 житловою площею 27,1 кв.м»;

«приміщення № 2-5 житловою площею 14,3 кв.м.» замість «приміщення № 2-5 житловою площею 14,4 кв.м.»;

«№ 2-4 ванної, площею 8, 2 кв.м.» замість «№ 2-3 ванної, площею 8,2 кв.м»

«за ОСОБА_3 визнати право власності на квартиру №1 у будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 75, 1 кв.м» замість «за ОСОБА_3 визнати право власності на квартиру №1 у будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 56,2 кв.м».

15 червня 2021 року на адресу Київського апеляційного суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення описки в постанові Апеляційного суду м. Києва від 13 жовтня 2009 року.

В обґрунтування заявленого клопотання зазначає, що резолютивна частина рішення Апеляційного суду м. Києва від 13 жовтня 2009 року створює складнощі у питаннях реєстрації речового права.

З огляду на вище викладене просила суд виправити описку в тексті рішення Апеляційного суду м. Києва від 113 жовтня 2009 року, виклавши резолютивну частину рішення в наступній редакції:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи: Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна, Головне управління земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації, Київська міська рада про припинення спільної часткової власності на домоволодіння - задовольнити.

Визнати:

За ОСОБА_1 право власності на житловий будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 , загальною площею 87,9 кв.м., у складі приміщень: № 2-1 - передпокою, площею 12,7 кв.м., № 2-2 - житловою площею 37,1 кв.м., № 2-3 - житловою площею 15,6 кв.м., № 2-4 - ванної, площею 8,2 кв.м., № 2-5 - кухні, площею 14,3 кв.м., сарай за літ. «З», погріб під сарай за літ «З».

За ОСОБА_3 право власності на житловий будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 , загальною площею 75,1 кв.м., у складі приміщень: № 1-1 - кухні, площею13,3 кв.м., № 1-2 - передпокою, площею 14,4 кв.м., №1-3 - жилої кімнати, площею 14,1 кв.м., №1-4 - житлової кімнати, площею 14,4 кв.м., №1-5 - житлової кімнати, площею 18,9 кв.м., гараж за літ. «Г», літню кухню за літ. «Д», погреб за літ. «Е», ганок;

Колодязь за літ. «№1» залишити у спільному сумісному користуванні співвласників.

Встановити межу поділу приміщень жилого будинку з прибудовами в середині існуючих внутрішніх стін цього будинку у відповідності до поверхового плану зазначеного у технічному паспорті Київського МБТІ, виготовленого 12.09.2003 року, між приміщеннями №1-5 і №2-2, №1-4 і №2- 2.

Право спільної часткової власності ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на будинок АДРЕСА_1 припинити.

17 червня 2021 року Київським апеляційним судом на адресу Солом`янського районного суду м. Києва направлявся запит про витребування цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи- Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на нерухоме майно, Головне управління земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації, Київська міська рада про припинення спільної часткової власності на домоволодіння, виділення у власність та розподіл земельної ділянки.

05 серпня 2021 року на адресу Київського апеляційного суду надійшли матеріали цивільної справи.

Перевіривши матеріали справи, доводи заяви про виправлення описки, колегія суддів приходить до висновку, що заява представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення описки в рішенні Апеляційного суду м. Києва від 13 жовтня 2009 року не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Відповідно до вимог ч. 1, ч. 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в судовому рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Згідно п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» судам роз`яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Таким чином, під опискою слід розуміти зроблену судом механічну (мимовільну, випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адреси, зазначення дат та строків.

Судом встановлено, що 24 вересня 2008 року позивачем було подано уточнення позовних вимог в яких він просив:

Виділити у власність ОСОБА_3 квартиру № 1 загальною площею 75,1 кв.м у складі приміщенб- « 1-1- кухні площею- 13, 3 кв.м., № 1-2- передпокій площею- 14, 4 кв.м, № 1-3 житлову площею- 14,1 кв.м., № 1-4 житлову площею- 14, 4 кв.м., № 1-5- житлову площею 18, 9кв.м., гараж за літ. «Г», літню кухню за літ. «Д», погріб за літ. «Е», ганок;

Виділити у власність ОСОБА_1 квартиру № 2 загальною площею 87, 9 кв.м у складі приміщень- №2-1- передпокій площею 12, 7 кв.м, « 2-2 житлова площею 37, 1 кв.м, « 2-3 житлова площею 15, 6 кв.м, № 2-4 ванної площею 8, 2 кв.м., № 2-5 кухні площею 14, 3 кв.м, сарай за літ. «З», погреб під сарай за літ. «З»

Колодязь за літ № 1 залишити у спільному сумісному користуванні.

Та поділити земельну ділянку між співвласниками. (а.с. 148)

Звертаючись до Апеляційного суду м. Києва з апеляційною скаргою на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 22 червня 2009 року, апелянт просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення по суті позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 303 ЦПК України (в редакції чинній на час ухвалення рішення) під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Звертаючись з заявою про внесення виправлення в рішення Апеляційного суду м. Києва від 13 жовтня 2009 року, заявник просить змінити резолютивну частину рішення, виклавши її в новій редакції, що є неприпустимим, оскільки, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторони, прізвища особи, тощо).

З огляду на вище викладене колегія суддів вважає за необхідне відмовити в задоволені клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення описки в рішенні Апеляційного суду м. Києва від 13 жовтня 2009 року.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Відмовити в задоволені клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення описки в рішенні Апеляційного суду м. Києва від 13 жовтня 2009 року.

Ухвала суду апеляційної інстанції як така, що постановлена поза межами судового засідання, набирає законної сили з моменту її підписання суддями, але може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий: Судді: