Справа № 646/5822/21
№ провадження 2/646/2326/2021
У х в а л а
про залишення позовної заяви без руху
03.09.2021 року м.Харкова
Суддя Червонозаводського районного суду м. Харків Шелест І.М., вивчивши заяву ОСОБА_1 до Основ`янсько-Слобідського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про зняття арешту з майна, -
ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою до Основ`янсько-Слобідського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), в якій просив: зняти арешт з усього майна, в тому числі з житлового будинку з надвірними спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , та частини квартири АДРЕСА_2 , накладений постановою ВДВС Червонозаводського районного управління юстиції про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 01.04.2002, серія АА № 969490, знято з оригіналу: серія АА № 740189, яка міститься в наявних архівних матеріалах інвентаризаційних справ.
Подана заява не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України.
Згідно з Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в спорах про зняття арешту з майна», у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби.
У пункті 5 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» зазначено, що в разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, що передбачено статтею 60 Закону про виконавче провадження.
Всупереч пункту 5 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява не містить виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги в частині звернення до суду в порядку позовного провадження, а не у порядку передбаченому розділом VII ЦПК.
Відповідно до п.2 вказаної Постанови позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби.
У випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України.
У спорах про зняття арешту з майна, яке є предметом застави (іпотеки) або придбано за рахунок кредиту, який не погашено, в якості третіх осіб у встановленому законом порядку залучаються заставодержатель (іпотекодержатель) або кредитор.
Отже, якщо арешт накладено в порядку виконання рішення суду державним виконавцем, а не ухвалою судді, і позивачем не ставиться питання про визнання права власності на арештоване майно, а лише вимога про зняття з нього арешту, яке і так належить позивачу на праві власності, то належним відповідачем у даній справі є особа, в інтересах якої накладено арешт на майно.
Однак заявником (тобто позивачем) в якості «відповідача» зазначено Основ`янсько-Слобідський відділ державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків).
Крім того, з доданої до позовної заяви Довідки про наявність або відсутність інформації про зареєстровані права на об`єкт нерухомого майна з перевіркою відомостей з відкритих інформаційних ресурсів щодо об`єкта нерухомого майна, вбачається про накладення арешту на квартиру, що належить ОСОБА_1 , за адресою АДРЕСА_3 .
А також з копії постанови державного виконавця серії АА № 969490 від 01.04.2002 вбачається, що на виконання рішення руду про стягнення аліментів, виконавчий лист виданий 21.04.1993 накладено арешт на будинок, що належить ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 .
Але з наданих матеріалів позовної заяви не можливо встановити, чи закінчене виконавче провадження, письмової відповіді щодо цього суду не надано.
Крім того, у вступній частині свого позову, ОСОБА_1 зазначає свій статус «заявник», та назву позову «заява про зняття арешту з майна».
Також, суддею встановлено, що відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
ОСОБА_1 не надав такого підтвердження про сплату судового збору або зазначення підстав для звільнення від його сплати.
З огляду на викладене, позивачу необхідно сплатити судовий збір за вказані вимоги, відповідно до ставок за подання позову немайнового характеру, передбачених Законом України «Про судовий збір».
Без усунення вказаних недоліків позовна заява не може бути прийнята до провадження суду, а тому підлягає залишенню без руху.
Відповідно до ст.185ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи викладене, залишення даної позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260, 261 ЦПК України, суддя
Позовну заяву ОСОБА_1 до Основ`янсько-Слобідського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про зняття арешту з майна - залишити без руху.
Надати позивачу строк 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків. Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Копію ухвали надіслати позивачу.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя І.М. Шелест