Справа № 147/393/19
Провадження № 2-ві/147/1/21
УХВАЛА

02 вересня 2021 року смт. Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Вінницької області Натальчук О.А., розглянувши заяву представника позивача, адвоката Ткаченка Костянтина Дмитровича, про відвід судді Тростянецького районного суду Вінницької області ОСОБА_4. по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Свято-Різдва Богородиці Релігійної громади села Четвертинівка Тростянецького району Тульчинської єпархії Української Православної Церкви, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Управління національностей та релігій Вінницької обласної державної адміністрації про визнання недійсним рішення загальних зборів та визнання протиправним і скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Тростянецького районного суду Вінницької області перебуває вищевказана цивільна справа під головуванням судді ОСОБА_4., яка визначена протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Представником позивача, адвокатом Ткаченком К.Д., 30.08.2021 р. подано до суду заяву про відвід судді ОСОБА_4.

Ухвалою судді Тростянецького районного суду Вінницької області від 31.08.2021 року відвід, поданий до суду представником позивача, визнано необґрунтованим. Дану заяву передано до канцелярії Тростянецького районного суду Вінницької області для визначення іншому судді у порядку, встановленому ч. 1 статті 33 ЦПК України.

Протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями від 01.09.2021 р., вирішення питання про відвід головуючого судді визначено судді Натальчук О.А.

Представник позивача у своїй заяві про відвід судді від 30.08.2021 р. зазначає підставами для відводу факт, що ухвалою Третьої дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя від 28 липня 2021 року "Про відкриття дисциплінарної справи стосовно судді Тростянецького районного суду Вінницької області ОСОБА_4 " стосовно судді ОСОБА_4 відкрито дисциплінарне провадження № 1717/3ДП/15-21. Згідно ухвали ВРП встановлено, що відомості викладені у скаргах ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 можуть свідчити у діях судді Тростянецького районного суду Вінницької області ОСОБА_4 ознак дисциплінарних проступків, що має наслідком притягнення судді до дисциплінарної відповідальності. Зазначає, що суддя ОСОБА_4 звинувачується в умисному або в наслідок недбалості іншому істотному порушенні норм процесуального права під час здійснення правосуддя.

З приводу зазначених звинувачень на розгляді ВРП перебуває не вирішене станом на 01 вересня 2021 року дисциплінарне провадження, за наслідкам якого може бути ухвалене одне з передбачених ст. 109 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» рішення. В своїх поясненнях суддя ОСОБА_4. на скаргу адвоката Ткаченко К. Д., з приводу зазначених грубих порушень процесуального закону, що призвели до непоправного порушення прав потерпілих осіб, в інтересах яких було подано скаргу до ВРП, посилається на те, що нею було неодноразово роз`яснено скаржникам право на відвід головуючої в справі.

Заявник зазначає, що єдиний спосіб, в який можливо уникнути зазначених аналогічних процесуальних порушень при розгляді тієї чи іншої справи суддею ОСОБА_4., це її відведення від розгляду справи внаслідок висловлення їй недовіри. А також вказує, що суддя ОСОБА_4. може ухвалити рішення не на користь його клієнта, виключно з мотивів особистої помсти адвокату за його принципову позицію в іншій справі № 147/383/21, по результатам розгляду якої відносно судді порушено дисциплінарне провадження.

У зв`язку з чим представник позивача, адвокат Ткаченко К.Д., заявив відвід судді ОСОБА_4.

Учасники справи в судове засідання не з`явились

Заявник, адвокат Ткаченко К.Д., подав заяву про розгляд справи у відсутність особи, яка бере участь у справі. Вимоги заяви про відвід підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити.

Представник Свято-Різдва Богородиці Релігійної громади села Четвертинівка Тростянецького району Тульчинської єпархії Української Православної Церкви, адвокат Чубенко С.В., подала клопотання про розгляд справи у відсутність сторони, в заяви просила відмовити, оскільки на її переконання наявність відкритого дисциплінарного провадження не свідчить про упередженість чи необ`єктивність розгляду суддею іншої справи. Зазначила, що відкрите дисциплінарне провадження за заявою самого ОСОБА_5 та його заява про відвід судді, є нічим іншим, як зловживання адвокатом своїми процесуальними правами з метою чинення тиску на суд.

Від судді ОСОБА_4. надійшла заява про розгляд заяви про відвід без її участі. У вирішенні даного питання покладається на розсуд суду.

Статтею 40 ЦПК України визначено порядок вирішення заявленого відводу та самовідводу.

Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України, неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Дослідивши матеріали цивільної справи, заяву про відвід головуючого судді, суд дійшов таких висновків.

Виходячи з положень частини другої статті 39 ЦПК України з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим до початку з`ясування обставин у справі та перевірки їх доказами. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) стало відомо після початку з`ясування обставин у справі та перевірки їх доказами.

Стаття 36 ЦПК України визначає підстави для відводу (самовідводу) судді, а саме: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу, а саме: суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанції, а також у новому розгляді справи після скасування ухвали чи рішення суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанції, а також у новому її розгляді після скасування ухвали чи рішення суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасовано судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Стаття 36 ЦПК України містить вичерпний перелік підстав для відводу (самовідводу) судді.

Разом з тим, стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Вказані висновки також містяться і в рішенні Європейського суду з прав людини від 10 грудня 2009 року у справі «Мироненко та Мартенко проти України».

Другим показником Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 року №2006/23 визначено, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. При виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів. Поведінка судді в процесі засідання та за стінами суду має сприяти підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі до об`єктивності суддів та судових органів. Суддя по можливості обмежує себе у здійсненні дій, що можуть стати приводом для позбавлення його права брати участь у судовому засіданні та виносити рішення у справах. Перед розглядом справи (про який відомо, що він відбудеться, або це тільки передбачається) суддя утримується від будь-яких коментарів, що могли б з огляду на розумну оцінку ситуації якимось чином вплинути на перебіг цієї справи чи поставити під сумнів справедливе ведення процесу. Суддя утримується від публічних та інших коментарів, оскільки це може перешкодити неупередженому розгляду справи стосовно певної особи чи питання. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді, зокрема, у судді склалося реальне упереджене ставлення до якоїсь зі сторін або судді з його власних джерел стали відомі певні докази чи факти стосовно справи, яка розглядається.

Як вбачається із заяви представника позивача, його доводи щодо упередженості судді фактично ґрунтуються на незгоді з процесуальними рішеннями судді, однак ці обставини не можуть бути підставою для відводу, що прямо закріплено в ч. 4 ст. 36 ЦПК України.

Водночас, відповідно до Кодексу суддівської етики суддя повинен демонструвати і пропагувати високі стандарти поведінки з метою зміцнення та підтримки довіри суспільства до судової влади. Неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Хоча та обставина, що адвокат Ткаченко К.Д. в межах справи 147/383/21 подав скаргу до Вищої ради правосуддя на дії судді ОСОБА_4 не впливає на неупередженість судді при розгляді справи 147/393/19 та не свідчить про особисту зацікавленість в результатах її розгляду, проте задля усунення сумнівів у сторін щодо безсторонності та неупередженості суду, який розглядатиме цю справу та з урахуванням того, що суд у демократичному суспільстві має викликати довіру і, насамперед, у сторін процесу, а один із чинників, який забезпечує безсторонність суду, полягає у тому, щоб сумніви в безсторонності суду були усунені, з метою запобігання та уникнення будь-яких можливих суб`єктивних сумнівів позивача по справі щодо об`єктивності і неупередженості, приходжу висновку про доцільність відведення судді ОСОБА_4. від розгляду справи 147/393/19 та направлення справи до канцелярії суду для повторного автоматизованого перерозподілу справ між суддями для її розгляду в іншому складі суду.

На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами ст. ст. 33, 36, 38-40, 182, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача, адвоката Ткаченка Костянтина Дмитровича, про відвід судді Тростянецького районного суду Вінницької області ОСОБА_4 по цивільній справі №147/393/19, задовольнити.

Відвести суддю ОСОБА_4 від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Свято-Різдва Богородиці Релігійної громади села Четвертинівка Тростянецького району Тульчинської єпархії Української Православної Церкви, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Управління національностей та релігій Вінницької обласної державної адміністрації про визнання недійсним рішення загальних зборів та визнання протиправним і скасування наказу.

Передати цивільну справу №147/393/19 до канцелярії Тростянецького районного суду Вінницької області для визначення судді у порядку, встановленому ст. 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя О.А. Натальчук