УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" квітня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Гаврилової О.В.,

за участю секретаря Передрій І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Лещінер Юлія Володимирівна, Головне територіальне управління юстиції України у м. Києві в особі Сьомої київської державної нотаріальної контори, про визнання заповіту недійсним, -

В С Т А Н О В И В :

До Дніпровського районного суду м. Києва звернувся представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Семашко Д.М. з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Лещінер Юлія Володимирівна, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві в особі Сьомої київської державної нотаріальної контори, про визнання заповіту недійсним.

Згідно заявлених вимог, позивач просить суд визнати недійсним заповіт ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , посвідчений 10 грудня 1993 року державним нотаріусом Сьомої київської державної нотаріальної контори, згідно якого на користь ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , заповідано все її майно, яке належить їй на праві власності.

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 26 грудня 2017 року відкрито провадження в даній цивільній справі за правилами загального позовного провадження та призначено справу до підготовчого засідання.

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 23 квітня 2018 року, постановленою без видалення до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, закінчено підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 06 серпня 2018 року призначено по справі судово-психіатричну (посмертну) експертизу, провадження у даній справі зупинено до закінчення проведення експертизи.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 19 жовтня 2018 року поновлено провадження у даній цивільній справі для розгляду клопотання експерта про надання додаткових матеріалів.

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 13 листопада 2018 року витребувано документи, провадження у справі зупинено до закінчення проведення експертизи.

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 15 квітня 2019 року поновлено провадження у даній цивільній справі та призначено справу до судового засідання.

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 08 жовтня 2019 року клопотання представника позивача ОСОБА_5 про забезпечення доказів залишено без задоволення.

Постановою Київського апеляційного суду від 03 грудня 2019 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Семашка Д.М. залишено без задоволення, ухвалу Дніпровського районного суду м.Києва від 08 жовтня 2019 року - без змін.

Розпорядженням керівника апарату Дніпровського районного суду м.Києва №322

від 21 травня 2020 року, відповідно до пункту 19 розділу VIII Положення про автоматизовану систему документообігу суду та пункту 7.54 розділу VII Засад використання автоматизованої системи документообігу суду призначено повторний автоматизований розподіл вказаної справи.

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 03 червня 2020 року дану справу прийнято до провадження судді Гаврилової О.В., постановлено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 28 січня 2021 року закрито підготовче провадження у даній цивільній справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач ОСОБА_1 та/або його представник адвокат Семашко Д.М. в судове засідання не з`явились.

Представник відповідачів - адвокат Ясинецький О.А. в судовому засіданні заявив клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою сторони позивача.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились.

Суд, вислухавши думку представника відповідачів, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

За змістом положень ч.3 ст. 131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі не повідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Судом встановлено, що позивач та його представник повторно не з`явились в судове засідання призначене на 04 березня 2021 року та 19 квітня 2021 року, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином (т.2, а.с. 200, 221-223), доказів, які мали підтвердити поважні причини неявки позивача (представника позивача) в судові засідання суду надано не було, позивач (представник позивача) не скористався процесуальним правом подати заяву про розгляд справи у його відсутність, свого представника до суду не направив, в той же час проведення судового розгляду справи без участі позивача (представника позивача) суперечить положенням цивільного процесуального законодавства, оскільки позивач до закінчення судового засідання має право відмовитися від позову, досягнути примирення, розпоряджаючись своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд, а суд при здійсненні правосуддя має сприяти як всебічному і повному з`ясуванню обставин справи, так і здійсненню сторонами їх прав. Крім того, судом задоволено клопотання представника позивача заяву про виклик свідків, представник позивача зобов`язався забезпечити явку свідків у судове засідання.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз п.3 частини першої ст.257 ЦПК України та положень ст.223 цього Кодексу свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання. Тобто вказує на врахування судом поважності причин неявки позивача до суду та повідомлення про причини нявки. Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого, кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Таким чином, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання та не повідомив причин неявки, так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції в праві встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Правосуддя має бути швидким. Тривала невиправдана затримка процесу практично рівнозначна відмові в правосудді. (Рішення Суду у справі Жоффрделя Прадель проти Франції від 16.12.1992 р., (Judgement of ECHR of 16 December 1992 De Geouffre de la Pradelle v. France // Series A N 253- В).

З цього приводу прецедентними є також рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі»

від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

За встановлених обставин, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення без розгляду позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Лещінер Юлія Володимирівна, Головне територіальне управління юстиції України у м. Києві в особі Сьомої київської державної нотаріальної контори, про визнання заповіту недійсним, оскільки викладене свідчить про втрату позивачем заінтересованості у вирішенні даного спору, в той же час з урахуванням предмету спору та суб`єктивного складу сторін проведення судового розгляду справи у відсутності позивача суперечить нормам цивільного процесуального законодавства.

Враховуючи викладене та керуючись 131, 223, 257, 258-261, 354 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Лещінер Юлія Володимирівна, Головне територіальне управління юстиції України у м. Києві в особі Сьомої київської державної нотаріальної контори, про визнання заповіту недійсним - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Повний текст ухвали суду складено 19 квітня 2021 року.

Суддя: