1Справа № 335/3939/21 2-во/335/47/2021
УХВАЛА

ІМНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2021 року м.Запоріжжя

Орджонікідзевський районний суд м.Запоріжжя у складі: головуючого судді Апаллонової Ю.В., за участю секретаря судового засідання Деркач А.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Запоріжжя заяву ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Войтовича Євгена Михайловича про виправлення описки в рішенні суду від 04.12.2002 року у справі № 2-3409/2002,-

ВСТАНОВИВ:

04.12.2002 року Орджонікідзевським районним судом м.Запоріжжя постановлено рішення по справі №2-3409/2002 за позовом ОСОБА_2 до ЖБК «Будівельник» про визнання права власності на квартиру, яким визнано за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування на квартиру АДРЕСА_1 .

Від ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Войтовича Є. М. 13.04.2021 року до суду надійшла заява про виправлення описки, відповідно до якої заявник зазначає, що в резолютивній частині рішення Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя від 04.12.2002 року міститься описка, а саме: в позовній заяві йшлося про квартиру АДРЕСА_2 . Проте в резолютивній частині рішення суду суд помилково зазначив про визнання права власності на квартиру АДРЕСА_1 . Просить суд виправити допущену у вищевказаному рішенні суду описку.

Відповідно до ч. 1 ст.269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Частиною 2 ст. 269 ЦПК України встановлено, що питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановлятється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Дослідивши матеріали заяви, суд дійшов висновку про таке.

Згідно п.19 постанови Пленуму Верховного суду України від 18.12.2009року №14 "Про судове рішення у цивільній справі " вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

КЦС роз`яснив, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд зауважив, що не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

З листа повідомлення від 19.04.2021 року голови Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя встановлено, що відповідно до наказу Державної судової адміністрації України від 07.12.2017 року № 1087 «Про затвердження переліку судових справ і документів, що утворюються в діяльності суду, із зазначенням строків зберігання» справа № 2-3409/2002 за позовом ОСОБА_2 до ЖБК «Будівельник» про визнання права власності на квартиру знищена за терміном зберігання. На зберіганні в архіві значиться лише оригінал рішення за №2-3409/2002.

У рішенні Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя від 04.12.2002 року судом встановлено, що позивач звернувся до суду із позовом про визнання за ним права власності на квартиру АДРЕСА_1 і суд вирішив: визнати за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування на квартиру АДРЕСА_1 .

Згідно рішення суду предметом спору була квартира АДРЕСА_1 .

Разом із тим, у рішенні від 04.12.2002 року відсутня інформація про квартиру АДРЕСА_2 , тобто визнано право власності судовим рішенням на іншу квартиру, ніж вказано у заяві про виправлення описки, а матеріали заяви про виправлення описки не дають суду можливість встановити, що саме квартира АДРЕСА_2 була предметом судового спору і спір про визнання права власності вирішено судом щодо цієї квартири.

Також, на думку суду, зазначення адреси майна, на яке визнано право власності, має істотний характер.

Разом із тим, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а за умов недоведеності тих обставин, що саме квартира АДРЕСА_2 була предметом спору і того, що було допущено саме описку в адресі, а також тих обставин, що суд не має можливості дослідити матеріали справи та внести виправлення в судове рішення так, як матеріали даної справи були знищені за закінченням терміну зберігання, заява про виправлення описки задоволенню не підлягає.

Заявнику роз`яснюється, що зазначене у довідці голови Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя від 19.04.2021 року про те, що справа № 2-3409/2002 за строками зберігання знищена, дає підстави вважати втраченим судове провадження по вказаній цивільній справі.

Пунктом 38 Постанови Пленуму ВСУ від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляду справі у суді першої інстанції» знищення справи у зв`язку із закінченням терміну її зберігання віднесено до причин втрати судового провадження.

Відповідно до ст. 488 ЦПК України, відновлення втраченого повністю або частково судового провадження в цивільній справі, закінченій ухваленням рішення або у якій провадження закрито, проводиться у порядку, встановленому цим Кодексом.

Статтею 489 ЦПК України передбачено, що втрачене судове провадження у цивільній справі може бути відновлене за заявою учасника справи або за ініціативою суду.

Згідно з статті 493 ЦПК України вбачається, що при розгляді заяви про відновлення втраченого судового провадження суд бере до уваги: 1) частину справи, яка збереглася (окремі томи, жетони, матеріали з архіву суду тощо); 2) документи, надіслані (видані) судом учасникам судового процесу та іншим особам до втрати справи, копії таких документів; 3) матеріали виконавчого провадження, якщо воно здійснювалося за результатами розгляду справи; 4) будь-які інші документи і матеріали, подані учасниками судового процесу, за умови, що такі документи і матеріали є достатніми для відновлення справи; 5) відомості з Єдиного державного реєстру судових рішень; 6) дані, що містяться в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі; 7) будь-які інші відомості, документи тощо, отримані у законний спосіб з інших офіційних джерел. Суд може допитати як свідків осіб, які були присутніми під час вчинення процесуальних дій, учасників справи (їх представників), а в необхідних випадках - осіб, які входили до складу суду, що розглядав справу, з якої втрачено провадження, а також осіб, які виконували судове рішення, та вчиняти інші процесуальні дії, передбачені цим Кодексом, з метою відновлення втраченого судового провадження.

Таким чином, заявнику роз`яснюється право звернутися до суду із заявою про відновлення втраченого судового провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.269,432 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 в особі представника адвоката Войтовича Євгена Михайловича про виправлення описки в рішенні суду від 04.12.2002 року у справі № 2-3409/2002 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Запорізького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Ю.В. Апаллонова