№ 207/3263/20
№ 2/207/212/21
20 квітня 2021 року Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді Подобєд О.К.
при секретарі Онищенко Н.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кам`янське цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до відповідача -1 ОСОБА_2 , відповідача -2 ОСОБА_3 , відповідача -3 ОСОБА_4 , відповідача -4 ОСОБА_5 , Третя особа - відділ формування та ведення реєстру територіальної громади міста Кам`янської міської ради про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -
Позивач ОСОБА_6 звернувся до суду із позовною заявою до відповідача -1 ОСОБА_2 , відповідача -2 ОСОБА_3 , відповідача -3 ОСОБА_4 , відповідача -4 ОСОБА_5 , Третя особа - відділ формування та ведення реєстру територіальної громади міста Кам`янської міської ради про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, посилаючись на те, що є власником будинку АДРЕСА_1 . У будинку зареєстрований його син - ОСОБА_7 , його дружина ОСОБА_3 і внуки ОСОБА_4 та ОСОБА_8 . Відповідачі майже десять років не мешкають у будинку АДРЕСА_1 , та їх місце перебування йому невідомо, так як втратили зв`язок. Таким чином, порушує право позивача, як власника житлового приміщення та позбавляє можливості в повній мірі реалізувати своє право власності.
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, не заперечував проти заочного розгляду справи.
Відповідачі в судове засідання не з`явились, про час та дату розгляду справи були повідомлені належним чином, про поважні причини неявки суду не повідомили.
Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без їх участі, просили вирішити питання на розсуд суду.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи наявність у справі достатніх матеріалів про права та обов`язки сторін та те, що позивач проти заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч. 1 ст. 280 та відповідно до ч. 1 ст. 281 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що пред`явлені позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав:
Відповідно до довідки №21/7246 від 01.12.2020 року про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб станом на 01.12.2020 року за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровано 5 осіб: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .
Як вбачається з акту про не проживання №34/15/1 від 30.11.2020 року відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 не проживають у вищевказаному будинку на протязі 10 років.
Відповідно до ч. 1 ст. 319, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Відповідно до статті 383 Цивільного кодексу України (далі ЦК) власник житлового будинку має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб.
Згідно зі статтею 391 ЦК власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування і розпорядження цим майном.
У відповідності зі статтею 156 Житлового кодексу України члени сім`ї власника жилого будинку, які проживають разом із ним у будинку, що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.
За правилами, встановленими частиною другою статті 405 ЦК, член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі його відсутності без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Судом встановлено, що відповідачі не мешкають у будинку, що належить позивачу на праві власності, не сплачують за комунальні послуги, отже згідно з приведеною нормою втратили право користування житлом за місцем реєстрації. При цьому домовленості між сторонами з приводу строку відсутності відповідачей не існує.
Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 3-13, 76-89, 141, 223, 235, 258- 259, 263-265, 268, 280-283 Цивільного процесуального кодексу України, ст.ст. 317, 319, 391 Цивільного кодексу України, суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 до відповідача -1 ОСОБА_2 , відповідача -2 ОСОБА_3 , відповідача -3 ОСОБА_4 , відповідача -4 ОСОБА_5 , Третя особа - відділ формування та ведення реєстру територіальної громади міста Кам`янської міської ради про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням задовольнити повністю.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , такими, що втратили право користування житловим приміщенням - будинком АДРЕСА_1 , що є підставою для зняття їх з реєстрації за адресою.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя О.К. Подобєд