Справа № 390/143/21
Провадження №4-с/390/12/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" серпня 2021 р. Кіровоградський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Терещенка Д.В.,

при секретарі Губанові М.М.,

за участю боржника ОСОБА_1 ,

представника боржника адвоката Швеця Р.Ю.,

представника стягувача АТ КБ «Приватбанк» Гавриловича С.П.,

державного виконавця Гуржина І.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницький скаргу ОСОБА_1 на неправомірні дії державного виконавця Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) Гуржина Іллі Ігоровича у виконавчому провадженні №66317391,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду зі скаргою на неправомірні дії державного виконавця Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) Гуржина Іллі Ігоровича у виконавчому провадженні №66317391, в якій просить: визнати дії державного виконавця Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Гуржина Іллі Ігоровича щодо накладення арешту - протиправними та зобов`язати скасувати арешт коштів; зобов`язати державного виконавця Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Гуржина Іллю Ігоровича повернути заробітну плату у вигляді списаних коштів в розмірі 100%.

В обґрунтування скарги зазначено, що 28.04.2021 Кіровоградським районним судом Кіровоградської області розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором про надання банківських послуг № б/н від 01.06.2007 у розмірі 13858,15 грн. Однак про вказане рішення їй не було відомо. 12.08.2021, коли їй прийшла заробітна плата на картку, вона не змогла зняти кошти. Звернувшись до найближчого відділення Кіровоградської філії, вона дізналася, що 02.08.2021 Кропивницьким відділом державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) накладено арешт на всі її карткові рахунки, в тому числі на який їй надходить заробітна плата та яку було знято в рахунок погашення заборгованості, а саме 100 % заробітної плати. Скориставшись доступом до Єдиного державного реєстру судових рішень, вона ознайомилася з судовим рішенням, на підставі якого був виданий виконавчий лист №390/143/21, 2/390/311/21 від 08.06.2021, а тому вважає, що строки звернення до суду зі скаргою нею не пропущені. Зазначає, що банком не було її повідомлено про те, що він звернувся до суду з метою стягнення заборгованості, ухвалу про відкриття провадження судом не було надіслано і рішення було винесено заочно, чим було позбавлено її можливості надавати будь - які пояснення з приводу обставин справи. Державним виконавцем вищезазначене не було взято до уваги, а також не було вирішено питання про можливість добровільного виконання судового рішення. Також, в порушення вимог чинного законодавства, не було направлено постанову про відкриття виконавчого провадження. Докази такого направлення у матеріалах виконавчого провадження - відсутні. Про існування відкритого виконавчого провадження їй не було відомо, державним виконавцем Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Гуржиним І.І. постанова про відкриття виконавчого провадження ВП №66317391 від 02.08.2021 їй не надсилалася і жодним іншим способом її не було повідомлено. Скориставшись правовою допомогою адвоката Швеця Р.Ю., вона звернулася безпосередньо до Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), де отримала наручно постанову про відкриття виконавчого провадження ВП №66317391 від 02.08.2021. Зазначає, що державним виконавцем не було всебічно розглянуто та досліджено обставини і матеріали справи, не було взято до уваги ряд порушень, допущених до винесення постанови, а саме: залишено поза увагою той факт що рішення було винесено заочно і тому наразі вона звернулася до Кіровоградського районного суду Кіровоградської області з заявою про перегляд заочного судового рішення. Тому, вважає дії державного виконавця Гуржина І.І., а саме - відкриття виконавчого провадження, незаконними та неправомірними. У зв`язку з викладеним, вона змушена звернутися за захистом своїх порушених прав та законних інтересів до суду, оскільки було безпідставно відкрите виконавче провадження, а саме з приводу правомірності винесення постанови державним виконавцем Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Гуржиним І.І. від 02.08.2021 про відкриття виконавчого провадження, що винесені у виконавчому провадженні ВП №66317391. Надаючи оцінку правомірності винесення, звертає увагу суду на наступне. Питання примусового виконання судових рішень регулюються Законом України «Про виконавче провадження» від 02.06.2016 №1404-VIII. Станом на момент подачі цієї скарги, накладений арешт на банківський рахунок, позбавляє її можливості скористатися коштами, які їй нараховані у вигляді заробітної плати. Інших виплат, окрім заробітної плати нею не отримуються, іншого доходу вона не має. Таким чином, саме внаслідок незаконних та протиправних дій державного виконавця, її поставлено у скрутне матеріальне становище, вона позбавлена коштів на елементарне забезпечення умов існування. Також просить врахувати практику Верхового Суду від 10 жовтня 2019 року по справі № 916/1572/19 з питання щодо правової можливості та законності накладення арешту на рахунок боржника, який призначений для виплати заробітної плати та інших виплат працівникам, в якій вказано, що рахунки, які передбачені для виплати заробітної плати та сплати податків, зборів і обов`язкових платежів до Державного бюджету України, є рахунками із спеціальним режимом, на які виконавчою службою відповідно до вимог законодавства арешт не накладається, а відокремлення таких рахунків належить до повноважень виконавчої служби. Аналогічні правові позиції викладені у постанові Верховного Суду від 27.06.2019 у справі №916/73/19, від 10.10.2019 у справі №916/1572/19, від 17.01.2020у справі №340/1018/19, від 03.10.2019 у справі №642/6675/2, від 17.01.2020 у справі № 340/1018/19. Крім того, зазначає, що із заробітної плати боржника може бути утримано за виконавчими документами до погашення у повному обсязі заборгованості, зокрема, «за іншими видами стягнень, якщо інше не передбачено законом», 20%. Звертає увагу суду на те, що їй не було вручено постанову про арешт коштів, в тому числі і карткового рахунку, на який вона отримує заробітну плату.

25.08.2021 від державного виконавця Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) Гуржина І.І. надійшов відзив на скаргу, в якому останній просить відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_2 в повному обсязі. Відзив мотивований тим, що у Кропивницькому відділі державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) на виконанні перебуває виконавче провадження АСВП № 66317391 з примусового виконання виконавчого листа № 390/143/21, 2/390/311/21, виданого 08.06.2021 Кіровоградським районним судом Кіровоградської області про стягнення з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» заборгованість за кредитним договором №б/н від 01.06.2007, в сумі 13858,15 грн, з них: заборгованість за тілом кредита-13858,15 грн, а також 2270,00 грн - сплаченого судового збору. Відповідно до вимог ст.ст. 3, 4, 24, 25, 26, 27 Закону України «Про виконавче провадження», державним виконавцем відділу 02.08.2021 винесено постанову про відкриття виконавчого провадження, копії якої направлено сторонам виконавчого провадження. Відповідно до ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» для забезпечення реального виконання виконавчого документа державним виконавцем винесено постанову про арешт коштів боржника, копії якої направлено для виконання до АТ КБ «Приватбанк», АТ «Універсал Банк», АТ «ОКСІ банк», АТ «ТАСкомбанк», АТ «Райффайзен Банк Аваль», ПАТ АКБ «Індустріалбанк», ПАТ «Банк Восток», АТ «ПроКредит Банк», АТ «Акціонерно-комерційний банк «Львів», АТ «КРЕДОБАНК», АТ «АКЦІОНЕРНИЙ КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «КОНКОРД», АТ «ОТП БАНК», АТ «Ідея Банк», АТ «МетаБанк». Під час здійснення виконавчого провадження виконавець має право накладати арешт на кошти боржника, крім рахунків із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунків, звернення стягнення на які заборонено законом. При цьому, під час винесення постанови про накладення арешту на рахунки боржника, виконавець зазначає про необхідність накладення арешту на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, окрім коштів, що містяться на рахунках, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено Законом. Підстави для знаття арешту з майна (коштів) боржника визначенні ст.59 Закону України «Про виконавче провадження». Зокрема, підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом. Тобто, законом визначений чіткий порядок накладення арешту на кошти боржника, а також підстави для зняття такого арешту. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду справа №520/4794/2020 від 10 червня 2021 року. Посилання ОСОБА_1 на постанови Верховного Суду від 27 червня 2019 року (справа № 916/73/19), від 10 жовтня 2019 року (справа №916/1572/19) та від 17 січня 2020 року (справа № 340/1018/19), у яких, на її думку, сформована усталена практика щодо розгляд справ про визнання протиправними рішень, дій державних виконавців щодо звернення стягнення та/або накладання арешту на рахунки, які використовуються для виплати заробітної плати та сплати похідних видатків, є помилковим оскільки у даних справах оскаржувалися постанови про накладення арешту на рахунок, з якого здійснюється виплата заробітної плати працівникам установи та сплата податків і зборів. До відділу не надходили будь-які документи від ОСОБА_1 стосовно користування рахунками зі спеціальним режимом.

ОСОБА_1 та її представник адвоката Швець Р.Ю. в призначене судове засідання з`явились, скаргу підтримали з підстав викладених в ній. Надали пояснення по суті справи, просили задовольнити в повному обсязі.

Держаний виконавець Гуржин І.І. в призначене судове засідання з`явився, просив відмовити у задоволенні скарги в повному обсязі з підстав викладених у відзиві. Зазначив, що діяв виключно в межах наданих йому повноважень, жодних порушень прав ОСОБА_1 не допускав. Відмітив, що з заявою про зняття арешту з коштів на рахунку в порядку ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження» ОСОБА_1 до Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) не зверталась, будь-яких документів від неї щодо користування рахунками зі спеціальним режимом до відділу не надходило.

Представник стягувача АТ КБ «Приватбанк» Гаврилович С.П. надав пояснення по суті справи. Зазначив, що дії державного виконавця вважає законними та такими, що відповідають чинному законодавству України про виконавче провадження. Пояснив, що вказана ситуація виникла в наслідок того, що на рахунок ОСОБА_1 окрім заробітної плати можуть надходити інші перекази (грошові кошти), а тому з метою забезпечення виконання рішення суду від 28.04.2021 її рахунок було арештовано. Вважає, що скарга ОСОБА_1 не обґрунтована та не підлягає задоволенню.

Заслухавши боржника, її представника, державного виконавця та представника стягувача, дослідивши письмові матеріали справи, матеріали цивільної справи №390/143/21 та копію матеріалів виконавчого провадження №66317391, суд приходить до висновку, що скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом вставлено, що заочним рішенням Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 28.04.2021 позов Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», , м. Київ, вул. Грушевського, 1Д, заборгованість за кредитним договором №б/н від 01.06.2007, в сумі 13858,15 грн, з них: заборгованість за тілом кредита-13858,15 грн, а також 2270,00 грн - сплаченого судового збору.

На підставі вказаного рішення 08.06.2021 Кіровоградським районним судом Кіровоградської області видано виконавчий лист.

28.07.2021 доКропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) від АТ КБ «Приватбанк» надійшла заява про відкриття виконавчого провадження від 12.07.2021з виконавчим листом №390/143/21, 2/390/311/21.

02.08.2021 державним виконавцем Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) Гуржиним І.І. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження №66317391.

02.08.2021 державним виконавцем Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) Гуржиним І.І. винесено постанову про арешт коштів боржника, якою накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , у межах суми звернення стягнення з урахуванням виконавчого збору/основної винагороди приватного виконавця, витрат виконавчого провадження, штрафів 18140,96 грн.

Копії вказаних постанов направлено стягувачу та боржнику для виконання та до відома 02.08.2021 за вих. № № 13275, 13278, що підтверджується копіями супровідних листів та копією журналу реєстрації вихідної кореспонденції Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), Кіровоградська область за період 02.08.2021 по 02.08.2021.

19.08.2021 державним виконавцем Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) Гуржиним І.І. винесено постанову про стягнення виконавчого збору.

19.08.2021 державним виконавцем Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) Гуржиним І.І. винесено постанову про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника.

Також, 19.08.2021 державним виконавцем Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) Гуржиним І.І. винесено постанову про виправлення помилки у процесуальному документі.

Відповідно до довідки Кіровоградського міського відділення АТ «Райффайзен Банк» від 20.08.2021 №43, ОСОБА_1 27.02.2019 у АТ «Райффайзен Банк» відкрито зарплатний картковий рахунок фізичної особи № НОМЕР_2 в UAH та до вказаного рахунку випущено платіжну картку Visa Classic № НОМЕР_3 термін дії - до 31.08.2024. Станом на 20.08.2021 залишок коштів по рахунку № НОМЕР_2 складає 3886,17 грн, АТ «Райффайзен Банк» підтверджує, що ОСОБА_1 не має невиконаних зобов`язань перед Банком по рахунку № НОМЕР_2 .

З історії по картковому рахунку ОСОБА_1 з 01.03.2021 до 20.08.2021 слідує, що рахунок № НОМЕР_2 арештований, доступний баланс:-14254,79 грн, не знижувальний залишок 18140,96 грн. Останнє зарахування 06.08.2021 заробітна плата, вихідний залишок 3886,17 UAH.

Відповідно до ст.289 ЦПК України заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Статтею 431 ЦПК України встановлено порядок звернення судових рішень до виконання, зокрема виконання судового рішення здійснюється на підставі виконавчого листа, виданого судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Як слідує з матеріалів цивільної справи 390/143/21 заочне рішення Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 28.04.2021 набрало законної сили 31.05.2021, а тому за заявою позивача 08.06.2021 судом видано виконавчий лист.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Пункт 1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про виконавче провадження» встановлює, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню рішення на підставі таких виконавчих документів - виконавчих листів та наказів, що видаються судами у передбачених законом випадках на підставі судових рішень, рішень третейського суду, рішень міжнародного комерційного арбітражу, рішень іноземних судів та на інших підставах, визначених законом або міжнародним договором України.

Примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів» (ч. 1 ст.5 Закону України «Про виконавче провадження»).

Частинами 1, 2 ст.18 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Зокрема, зобов`язаний здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом.

Згідно із ч.3 ст.18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право, зокрема, з метою захисту інтересів стягувача одержувати безоплатно від державних органів, підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності, посадових осіб, сторін та інших учасників виконавчого провадження необхідні для проведення виконавчих дій пояснення, довідки та іншу інформацію, в тому числі конфіденційну; накладати арешт на кошти та інші цінності боржника, зокрема на кошти, які перебувають у касах, на рахунках у банках, інших фінансових установах та органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (крім коштів на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом), на рахунки в цінних паперах, а також опечатувати каси, приміщення і місця зберігання грошей; отримувати від банківських та інших фінансових установ інформацію про наявність рахунків та/або стан рахунків боржника, рух коштів та операції за рахунками боржника, а також інформацію про договори боржника про зберігання цінностей або надання боржнику в майновий найм (оренду) індивідуального банківського сейфа, що охороняється банком.

Вимоги виконавця щодо виконання рішень є обов`язковими на всій території України. Невиконання законних вимог виконавця тягне за собою відповідальність, передбачену законом (ч.4 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження»).

Виконавець розпочинає примусове виконання рішення на підставі виконавчого документа, зазначеного у статті 3 цього Закону: 1) за заявою стягувача про примусове виконання рішення; 2) за заявою прокурора у разі представництва інтересів громадянина або держави в суді; 3) якщо виконавчий документ надійшов від суду у випадках, передбачених законом; 4) якщо виконавчий документ надійшов від суду на підставі ухвали про надання дозволу на примусове виконання рішення іноземного суду (суду іноземної держави, інших компетентних органів іноземної держави, до повноважень яких належить розгляд цивільних чи господарських справ, іноземних чи міжнародних арбітражів) у порядку, встановленому законом; 5) у разі якщо виконавчий документ надійшов від Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів. Виконавець не пізніше наступного робочого дня з дня надходження до нього виконавчого документа виносить постанову про відкриття виконавчого провадження, в якій зазначає про обов`язок боржника подати декларацію про доходи та майно боржника, попереджає боржника про відповідальність за неподання такої декларації або внесення до неї завідомо неправдивих відомостей. У разі якщо в заяві стягувача зазначено рахунки боржника у банках, інших фінансових установах, виконавець негайно після відкриття виконавчого провадження накладає арешт на кошти боржника. У разі якщо в заяві стягувача зазначено конкретне майно боржника, виконавець негайно після відкриття виконавчого провадження перевіряє в електронних державних базах даних та реєстрах наявність права власності або іншого майнового права боржника на таке майно та накладає на нього арешт. На інше майно боржника виконавець накладає арешт в порядку, визначеному статтею 56 цього Закону (ст. 26 Закону України «Про виконавче провадження»).

Відповідно до ст.48 Закону України «Про виконавче провадження» звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову. Стягнення за виконавчими документами звертається в першу чергу на кошти боржника у національній та іноземній валютах, інші цінності, у тому числі на кошти на рахунках боржника у банках та інших фінансових установах. Забороняється звернення стягнення та накладення арешту на кошти на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1 Податкового кодексу України, кошти на рахунках платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, кошти на електронних рахунках платників акцизного податку, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 15-1 Закону України "Про електроенергетику", на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 19-1 Закону України "Про теплопостачання", на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків за інвестиційними програмами, на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для кредитних коштів, відкритих відповідно до статті 26-1 Закону України "Про теплопостачання", статті 18-1 Закону України "Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення", на спеціальному рахунку експлуатуючої організації (оператора) відповідно до Закону України "Про впорядкування питань, пов`язаних із забезпеченням ядерної безпеки", на кошти на інших рахунках боржника, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом. Арешт на майнові права у вигляді майнових прав у внутрішній системі обліку особи, яка провадить клірингову діяльність, накладається в поряду, встановленому статтею 64 Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки". Не допускається накладення арешту на кошти, що знаходяться в Національному банку України або іноземних банках на рахунках, відкритих Центральному депозитарію цінних паперів та/або кліринговим установам для забезпечення здійснення грошових розрахунків. Не допускається накладення арешту, звернення стягнення за власними зобов`язаннями Центрального депозитарію цінних паперів як суб`єкта господарювання на кошти, що знаходяться в Національному банку України або іноземних банках на рахунках, відкритих Центральному депозитарію цінних паперів для забезпечення виплати доходів за цінними паперами, при погашенні боргових цінних паперів чи при здійсненні емітентом інших корпоративних операцій, що передбачають виплату коштів. Готівкові кошти, виявлені у боржника, вилучаються та зараховуються на відповідні рахунки органів державної виконавчої служби, приватного виконавця не пізніше наступного робочого дня після вилучення, про що складається акт. На кошти та інші цінності боржника, що перебувають на рахунках та на зберіганні у банках чи інших фінансових установах, на рахунках у цінних паперах у депозитарних установах, накладається арешт не пізніше наступного робочого дня після їх виявлення. Арешт поширюється також на кошти на рахунках, відкритих після винесення постанови про накладення арешту. У разі відсутності у боржника коштів та інших цінностей, достатніх для задоволення вимог стягувача, стягнення невідкладно звертається також на належне боржнику інше майно, крім майна, на яке згідно із законом не може бути накладено стягнення. Звернення стягнення на майно боржника не зупиняє звернення стягнення на кошти боржника. Боржник має право запропонувати види майна чи предмети, які необхідно реалізувати в першу чергу. Черговість стягнення на кошти та інше майно боржника остаточно визначається виконавцем. Стягнення на майно боржника звертається в розмірі та обсязі, необхідних для виконання за виконавчим документом, з урахуванням стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів, накладених на боржника під час виконавчого провадження, основної винагороди приватного виконавця. У разі якщо боржник володіє майном разом з іншими особами, стягнення звертається на його частку, що визначається судом за поданням виконавця. У разі якщо сума, що підлягає стягненню за виконавчим провадженням, не перевищує 20 розмірів мінімальної заробітної плати, звернення стягнення на єдине житло боржника та земельну ділянку, на якій розташоване таке житло, не здійснюється. У такому разі виконавець зобов`язаний вжити заходів для виконання рішення за рахунок іншого майна боржника. Виконавець проводить перевірку майнового стану боржника у 10-денний строк з дня відкриття виконавчого провадження. У подальшому така перевірка проводиться виконавцем не рідше ніж один раз на два тижні - щодо виявлення рахунків боржника, не рідше ніж один раз на три місяці - щодо виявлення нерухомого та рухомого майна боржника та його майнових прав, отримання інформації про доходи боржника.

При цьому стаття 48 Закону України «Про виконавче провадження» встановлює невичерпний перелік рахунків, на кошти на яких накладати арешт заборонено, зазначаючи, що законом можуть бути визначені й інші кошти на рахунках боржника, звернення стягнення або накладення арешту на які заборонено.

Згідно із ч.ч. 1 4 ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна. Арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі. Копії постанов, якими накладено арешт на майно (кошти) боржника, виконавець надсилає банкам чи іншим фінансовим установам, органам, що здійснюють реєстрацію майна, реєстрацію обтяжень рухомого майна, в день їх винесення.

Отже, для забезпечення реального виконання рішення виконавець може накладати арешт, зокрема, на відкриті банківські рахунки боржника.

Проте, ст. 52 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено заборону для виконавця накладати арешт на кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом.

Окрім того, законом визначено окремий порядок здійснення відрахувань з заробітної плати, встановлено відповідні заборони у відсотковому визначенні для таких стягнень.

З наведених норм права вбачається, що судове рішення є обов`язковим до виконання. У разі невиконання боржником рішення суду добровільно державним або приватним виконавцем здійснюється його примусове виконання. Під час вчинення виконавчих дій виконавець має право накладати арешт на кошти божника, що містяться на його рахунках у банківських установах. При цьому стаття 48 Закону України «Про виконавче провадження» встановлює невичерпний перелік рахунків, на кошти на яких накладати арешт заборонено, зазначаючи, що законом можуть бути визначені й інші кошти на рахунках боржника, звернення стягнення або накладення арешту на які заборонено.

Отже, виконуючи рішення суду, виконавець може накладати арешт на будь-які кошти на рахунках боржника в банківських установах, крім тих, накладення арешту на які заборонено законом. При цьому саме банк, який виконує відповідну постанову виконавця про арешт коштів боржника, відповідно до ч.3 ст.52 статті 52 Закону України «Про виконавче провадження» повинен визначити статус коштів і рахунка, на якому вони знаходяться, та в разі їх знаходження на рахунку, на кошти на якому заборонено накладення арешту, банк зобов`язаний повідомити виконавця про цільове призначення коштів на рахунку та повернути його постанову без виконання, що є підставою для зняття виконавцем арешту із цих коштів згідно із ч.4 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження».

Також виконавець може самостійно зняти арешт з усіх або частини коштів на рахунку боржника у банківській установі в разі отримання документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом (ч.4 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження»).

Як встановлено судом, 02.08.2021 державним виконавцем Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) Гуржиним І.І. винесено постанову про арешт коштів боржника, якою накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , у межах суми звернення стягнення з урахуванням виконавчого збору/основної винагороди приватного виконавця, витрат виконавчого провадження, штрафів 18140,96 грн.

Тобто, як вбачається зі змісту постанови, державним виконавцем визначено банківським установам порядок виконання зазначеної постанови, із застереженням щодо неможливості накладення арешту на рахунки та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

Здійснюючи виконання постанови від 02.08.2021 АТ «Райффайзен Банк Аваль», визначивши статус рахунку № НОМЕР_2 відкритого на ім`я ОСОБА_1 , вважало за можливе накласти арешт на грошові кошти, розміщені на ньому, оскільки при прийнятті оскаржуваної постанови до виконання не було повідомлено державного виконавця про спеціальний режим цього рахунку, а також про заборону законом звернення стягнення на такий рахунок.

Разом з цим, ч.ч.2-5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» передбачають що, виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктом 10 частини першої статті 34 цього Закону. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Тобто, арешт з коштів на рахунку боржника може бути знятий самим державним виконавцем або начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець, за наявності підстав передбачених Закону України «Про виконавче провадження», а вразі їх відмови, судом у порядку оскарження відмови виконавця зняти арешт з коштів.

Як встановлено в судовому засіданні ОСОБА_1 не зверталась до виконавчої служби з заявою про неможливість накладення арешту на її рахунок у зв`язку з отриманням заробітної плати, а також з проханням зняти такий арешт у зв`язку з цим, документальне підтвердження, що її рахунок має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом, державному виконавцю не надавала, отже процедура зняття арешту з майна встановлена ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», не дотримана.

Таким чином, суд приходить до висновку, що за встановлених обставин справи вирішення питання щодо зняття арешту з рахунку віднесено до компетенції державного виконавця або начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець, а вразі їх відмови, вказане питання може бути вирішено в судовому порядку шляхом оскарження відмови виконавця зняти арешт з коштів.

В скарзі ОСОБА_1 посилається на правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 17 січня 2020 року у справі №340/1018/19 та ряд аналогічних правових позицій, відповідно до яких рахунки, які передбачені для виплати заробітної плати та сплати податків, зборів і обов`язкових платежів до Державного бюджету України, є рахунками із спеціальним режимом, на які виконавчою службою відповідно до вимог законодавства арешт не накладається, а виокремлення таких рахунків належить до повноважень виконавчої служби.

Проте таке посилання не можна визнати правомірним оскільки спірні правовідносини не є подібними, адже в розглядуваній справі правовідносини склалися між фізичною особою боржником та державною виконавчою службою щодо звернення стягнення на кошти, розміщені на його рахунку за відсутності доказів належності його до рахунків зі спеціальним чи обмеженим режимом використання. Рахунок ОСОБА_1 , на який державним виконавцем було накладено арешт, не призначений для виплати заробітної плати та інших виплат працівникам підприємства (установи) боржника, як наслідок не є рахунком юридичної особи роботодавця - боржника, з яких здійснюється виплата заробітної плати працівникам.

Вказане узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду викладеній у постанові від 19 травня 2020 року по справа № 905/361/19 та правовою позицією Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 10 червня 2021 року по справі №520/4794/2020.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що на час винесення оскаржуваної постанови від 02 серпня 2021 року про арешт коштів боржника, державний виконавець Гуржин І.І. діяв в межах повноважень державного виконавця та відповідно до вимог Закону України «Про виконавче провадження», який передбачає право державного виконавця накладати арешт на кошти та інші цінності боржника, що перебувають на рахунках та на зберіганні у банках чи інших фінансових установах, на рахунках у цінних паперах у депозитарних установах, тощо, а тому скарга ОСОБА_1 не обґрунтована та не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 447-453 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_1 на неправомірні дії державного виконавця Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Гуржина Іллі Ігоровича у виконавчому провадженні №66317391 відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що відповідно до ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктом 10 частини першої статті 34 цього Закону. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є зокрема отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Тобто, арешт з коштів на рахунку боржника може бути знятий самим державним виконавцем або начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець, за наявності підстав передбачених Закону України «Про виконавче провадження», а вразі їх відмови, судом у порядку оскарження відмови виконавця зняти арешт з коштів.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Кропивницького апеляційного суду через Кіровоградський районний суд Кіровоградської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст ухвали складено 01 вересня 2021 року.

Суддя Кіровоградського районного суду

Кіровоградської області Д.В. Терещенко