Провадження №: 2-п/755/59/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"25" серпня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді Яровенко Н.О.,

при секретарі Локотковій І.С.,

за участі:

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2

представника відповідача Воронцової М.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву відповідача Акціонерного товариства «Альфа-Банк» про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 20.07.2020 року, яке ухвалено в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Альфа-Банк», Комунального підприємства «Путрівське» про скасування рішення про державну реєстрацію права власності та припинення права власності,

в с т а н о в и в:

20 липня 2020 року Дніпровським районним судом міста Києва ухвалене рішення про задоволення позову ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Альфа-Банк», Комунального підприємства «Путрівське» про скасування рішення про державну реєстрацію права власності та припинення права власності.

04 червня 2021 року представник відповідача АТ «Альфа-Банк» подав до суду заяву про перегляд заочного рішення, обґрунтовуючи підстави для скасування заочного рішення суду представник відповідача посилається на те, що заочне рішення ухвалене за відсутності відповідачів по справі, судом не було повно з`ясовано усіх фактичних обставин справи, не досліджено і не надано належної оцінки наявним в матеріалах справи доказам.

Представник відповідача в судовому засіданні наполягав на задоволенні заяви про перегляд заочного рішення та просив її задовольнити.

Позивач та її представник в судовому засіданні заперечували щодо задоволення заяви про перегляд заочного рішення та просили відмовити в її задоволенні.

Вислухавши думку представника відповідача, думку позивача та її представника, дослідивши матеріали справи, оцінивши наведені відповідачем підстави для скасування заочного рішення, суд приходить до наступного.

Відповідно до положень ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Як убачається з матеріалів поданої заяви та цивільної справи № 755/12371/19, рішення від 20 липня 2020 року у вищевказаній справі ухвалене заочне з тих підстав, що представник відповідача до суду не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлялась належним чином, причини неявки суду не повідомив. Відзив на позовну заяву також не надходив.

Згідно положень ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

З урахуванням того, що в судовому засіданні, яке відбулося 20 липня 2020 року, представника позивача не заперечував проти ухвалення у справі заочного рішення, суд провів заочний розгляд справи та ухвалив заочне рішення у справі 20 липня 2020 року про скасування рішення про державну реєстрацію права власності та припинення права власності.

За вимогами ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, лише сукупність зазначених обставин є підставою для скасування заочного рішення в порядку ст. 288 ЦПК України.

Однак, в даному випадку, представник АТ «Альфа-банк» був обізнаний про наявність цивільної справи № 755/12371/19, оскільки представник неодноразово приймав участь в судових засіданнях, подавав письмові пояснення по суті позовних вимог, що містяться в матеріалах справи. Більше того, в своїй заяві про перегляд заочного рішення представник відповідача зазначає, що підставою неявки в останні судові засідання стало те, що представник АТ «Альфа-банку» звільнився та відповідач не мав можливості забезпечити участь у справі іншого представника. Натомість, суд не вважає це поважною причиною неявки представника відповідача в судове засідання, оскільки ніхто не був позбавлений можливості надіслати суду відповідну заяву чи клопотання про зазначення причин неявки представника АТ «Альфа-банк» в судові засідання.

Посилання представника відповідача на те, що судом не було в повному обсязі з`ясовані всіх обставин справи та неповно досліджено наявні в ній докази також не знайшли свого підтвердження в ході розгляду заяви.

Крім того, приймаючи рішення за заявою відповідача про перегляд заочного рішення, суд звертає увагу, що згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Так, відповідно до положень ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ст. 95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Отже, відповідачем до заяви не надано жодних доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи і які не були враховані судом під час ухвалення рішення, а тому у суду відсутні підстави визначені у ст. 288 ЦПК України для скасування заочного рішення, у зв`язку з чим заява задоволенню не підлягає.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

У відповідність до положення ч. 4 ст. 10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви представника відповідача АТ «Альфа-банк» про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 20 липня 2020 року, яке ухвалено в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Альфа-Банк», Комунального підприємства «Путрівське» про скасування рішення про державну реєстрацію права власності та припинення права власності.

Також суд роз`яснює, що заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 10,13, 76-78, 95, 260, 287- 289, 353, 354 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Заяву відповідача Акціонерного товариства «Альфа-Банк» про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 20.07.2020 року, яке ухвалено в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Альфа-Банк», Комунального підприємства «Путрівське» про скасування рішення про державну реєстрацію права власності та припинення права власності залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Роз`яснити заявнику, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленого цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починається відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 26 серпня 2021 року

Суддя Н.О. Яровенко