ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 695/76/21
номер провадження 2/695/665/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2021 рокум. Золотоноша

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого - судді Ушакової К.М.

за участю: секретаря судового засідання Біленко Н.Г.,

представника позивача адвоката Желізняк К.О.,

представника відповідача адвоката Пилипенка Р.Б.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Пилипенка Ростислава Борисовича про закриття провадження в частині вимог про захист честі та гідності у цивільній справі за позовом представника ОСОБА_2 адвоката Желізняк Ксенії Олександрівни до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації, відшкодування моральної шкоди

в с т а н о в и в:

До Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області надійшла позовна заява представника ОСОБА_2 адвоката Желізняк К.О. до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації, відшкодування моральної шкоди.

У підготовчому судовому засіданні представник ОСОБА_1 адвокат Пилипенко Р.Б. заявив клопотання про закриття провадження в частині вимог, а саме: зобов`язання відповідача вчинити певні дії щодо видалення відеозаписів, оскільки дані відеозаписи відсутні на відеохостингу youtube.

У підготовчому судовому засіданні представник ОСОБА_2 адвокат Желізняк К.О. просила відмовити у задоволенні клопотання. Зазначила, що підстав для закриття провадження в даній частині вимог не має, оскільки на час подання позовної заяви відеозаписи про ОСОБА_2 на відеохостингу youtube були і наразі вони є, але обмежений доступ перегляду.

Заслухавши сторони, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Згідно з п.2 ч.1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Необхідність запровадження такого правила обумовлена тим, що відповідно до статті 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір.

Проте поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

З урахуванням викладеного, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання.

Поряд з цим за змістом п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд може закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо встановить, що предмет спору був відсутній на час пред`явлення позову.

Логічно-граматичне тлумачення словосполучення «відсутність предмета спору» в контексті наведеної правової норми дає підстави для висновку про те, що предмет спору має бути відсутній, тобто не існувати на час пред`явлення позову. Якщо предмет спору мав місце, але припинив своє існування (зник) після відкриття провадження у справі внаслідок тих чи інших обставин, зокрема у зв`язку з добровільним врегулюванням спору сторонами, виконанням відповідачем заявлених до нього вимог, фізичним знищенням предмета спору тощо, то провадження у справі не може бути закрите з наведеної правової підстави, оскільки вона полягає саме у відсутності предмета спору, а не у припиненні його існування (зникненні).

Якщо предмет спору став відсутній після відкриття провадження у справі, то залежно від обставин, що призвели до зникнення такого предмета, та стадії цивільного процесу, на якій він припинив своє існування, сторони мають цілий ряд передбачених законом процесуальних можливостей припинити подальший розгляд справи, зокрема шляхом залишення позову без розгляду, відмови від позову або від поданих апеляційних чи касаційних скарг, визнання позову відповідачем, укладення мирової угоди тощо.

Саме такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 10 квітня 2019 року (справа № 456/647/18, провадження №61-2018св19).

З посиланням представника відповідача про відсутність предмету спору у зв`язку з тим, що на відеохостингу youtube відсутні відеозаписи про ОСОБА_2 , суд не погоджується, оскільки дана інформація не свідчить про те, що між сторонами відсутній спір.

Так, у справі «Bellet v. France» Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Право на справедливий судовий розгляд також закріплено Міжнародним пактом про громадянські і політичні права та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод (частина 1 статті 6). Право на справедливий судовий розгляд охоплює і право кожного на доступ до правосуддя.

На підставі вище викладеного, суд вважає необхідним в задоволенні клопотання представника відповідача адвоката Пилипенка Р.Б. відмовити.

Керуючись ст.ст. 197, 200, 255, 353 ЦПК України, суддя

у х в а л и в:

відмовити у задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Пилипенка Ростислава Борисовича про закриття провадження в частині вимог про захист честі та гідності у цивільній справі за позовом представника ОСОБА_2 адвоката Желізняк Ксенії Олександрівни до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації, відшкодування моральної шкоди.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: К.М. Ушакова