Дата документу 26.08.2021
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

26 серпня 2021 року м. Мелітополь

Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області у складі головуючого судді Юрлагіної Т.В., при вирішенні питання про прийняття позовної заяви ОСОБА_1 до Мелітопольської міської ради Запорізької області, за участю третіх осіб ОСОБА_2 , Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Мелітопольська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до Мелітопольської міської ради Запорізької області, за участю третіх осіб ОСОБА_2 , Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Мелітопольська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування.

Судом встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175, 177 ЦПК України.

При зверненні до суду з позовом в порядку цивільного судочинства, відповідно до положеннями ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити в т.ч. найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) сторін (позивач, відповідач, третя особа (якщо є), їх місцезнаходження або місце проживання, зміст позовних вимог; якщо позов подано до кількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин на яких ґрунтуються позовні вимоги, зазначення доказів, що підтверджують позов; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; законодавство на підставі якого подається позов.

Позивач в позовній заяві вказує, що проживала разом з померлою за одною адресою, померла перебувала на її утриманні та позивачка займалася похованням. Однак, зі змісту позовної заяви не зазначені докази на підтвердження даних обставин, крім того позивачем не визначено окрему позовну вимогу про встановлення факту проживання разом зі спадкодавцем відповідно до резолютивної частині позовної заяви.

Крім того, як вбачається із змісту позовної заяви позивач просить визнати право власності в порядку спадкування на 13/20 часток житлового будинку після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Відповідачами у справах вказаної категорії можуть бути особи, які мають право на спадщину (брати, сестри, онуки, особи, на користь яких складено заповіт, усиновлені, територіальна громада за відсутності інших спадкоємців за законом і заповітом).

Відповідачем у вказаній справі зазначено Мелітопольську міську раду Запорізької області, а третьої особою вказано онука померлої ОСОБА_4 , проте зі змісту позовної заяви вбачається що він звернувся після смерті бабусі до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Позивач в позовній заяві вказала про відсутність інших осіб, які мають право на спадщину. Однак, доказів, які б підтверджували або спростовували ці обставини, не зазначила.

Позивач не зазначила відомості та не надала доказів про наявність чи відсутність спадкоємців після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме батьків онука померлої ОСОБА_2 , та хто з них доводився померлій спадкоємцем першої черги.

До позовної заяви позивач додала копію постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії №1150/02-31 від 22.07.2021 державного нотаріуса Мелітопольської державної нотаріальної контори Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Шевченка С.Л. про те, що ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину. Проте у вказаній постанові відсутні відомості про наявність чи відсутність спадкоємців після смерті ОСОБА_3 .

З урахуванням викладеного, позивачеві необхідно визначити коло осіб, які можуть бути залучені до участі у справі в якості відповідачів з врахуванням їх прав та обов`язків.

Крім того, відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивачем вказано, що зазначені у заяві обставини підтверджуються показами свідків. Однак, особи свідків та їх персональних даних та прохання їх викликати не зазначено.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, передбачено, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

В порушення зазначених норм ЦПК України, позивачем ціну позову не зазначено, заява не містить визначення вартості майна, на яке позивач просить суд визнати за ним право власності.

Також згідно з п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Слід зазначити, що вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

Статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено, що оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 Закону України «Про оцінку майна,майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Датою оцінки є дата, за станом на яку здійснюються процедури оцінки майна та визначається вартість майна.

Якщо законами або нормативно-правовими актами Кабінету Міністрів України, договором на проведення оцінки майна або ухвалою суду не зазначено вид вартості, який повинен бути визначений в результаті оцінки, визначається ринкова вартість (ст. 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

При цьому, відповідно до п. 3 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1440 від 10.09.2003 року, ринкова вартість це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача.

Вартість майна визначається на момент пред`явлення позову.

Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення розміру судового збору, який повинен сплатити позивач при зверненні до суду.

Відповідно до ч. 1, ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

З позовної заяви вбачається, що позивачем не визначено ринкової вартості майна, яке є предметом позову, а саме 13/20 часток житлового будинку АДРЕСА_1 , відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», зокрема, не подано звіт про оцінку його ринкової вартості у відповідності до вимог п. 56 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1440 від 10.09.2003 року, згідно з яким передбачено, що звіт про оцінку майна, повинен бути складений у повній формі, містити дату оцінки та дату завершення складання звіту, та строк дії звіту та висновку про вартість майна відповідно до вимог законодавства.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Вважаючи на положення ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою позову майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 908 грн. та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 11350 грн.

Позивачем в позовній заяві не зазначено ціну позову, вартість нерухомого майна, не підтверджена належними доказами, що унеможливлює визначитися з розміром судового збору, який слід сплатити позивачу за подання даного позову. Інших доказів на підтвердження дійсної вартості майна позивачем на момент подачі позову до суду не додано.

Як вбачається з позовної заяви, на момент подання заяви до суду, судовий збір за розгляд справи позивачем сплачений у розмірі: 955,00 грн. відповідно до квитанції №162 від 20.08.2021 року.

Позивачем в позовній заяві незазначена ціна позову, що не дає змоги суду встановити чи в повному обсязі позивачем сплачено судовий збір.

Крім того, відповідно до п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Однак, в порушення вищевказаних вимог, позивачем не зазначено попередній розрахунок понесених ним судових витрат. Суд зазначає, що позивач зобов`язаний подати до суду разом із позовною заявою попередній розрахунок судових витрат, оскільки законодавством передбачений обов`язок, а не право позивача на подання такого розрахунку.

В порушення п.8 ч.3 ст. 175 ЦПК України позивачем не зазначено щодо наявності у неї або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на вищевикладене, суд вважає необхідним залишити без руху позовну заяву та надати позивачу строк для усунення зазначеного недоліку.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 185,260,261,353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Мелітопольської міської ради Запорізької області, за участю третіх осіб ОСОБА_2 , Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Мелітопольська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом 3-х днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вищевказаного у встановлений термін позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя: Т.В. Юрлагіна