Справа № 490/3235/20
н/п 2/490/1613/2021
Центральний районний суд м. Миколаєва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 серпня 2021 року Центральний районний суд м. Миколаєва у складі:

головуючого судді - Черенкової Н.П.,

при секретарі Бондаренко А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення компенсації за відшкодування вартості здійсненого поліпшенням квартири,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом про стягнення компенсації вартості, здійсненого поліпшення квартири.

Після виконання приписів ст.ст. 27, 187 ЦПК України, ухвалою судді від 22.06.2020 року залишено вказану позовну заяву без руху, надано позивачу строк на усунення недоліків, а саме: позивачу необхідно надати заключення спеціаліста щодо вартості компенсації за відшкодування вартості здійсненого ним поліпшення квартири за адресою: АДРЕСА_1 , або надати дані у підтвердження неможливості надання такого висновку; зазначити ціну позову, подати докази вартості здійсненого поліпшення квартири, сплатити судовий збір згідно вартості майна та подати суду квитанцію про сплату судового збору для доказу про виправлення зазначених недоліків; надати всі докази, які підтверджують кожну зазначену ним обставину, обставини якою (якими) він обґрунтовує свої позовні вимоги.

14.07.2020 року на адресу суду від позивача, на виконання вимог ухвали від 22.06.2020 року надійшла позовна заяву в новій редакції.

Ухвалою судді від 12.08.2020 року вказану позовну заяву повторно залишено без руху, надано позивачу строк на усунення недоліків, а саме: позивачу необхідно надати оригінал квитанції про сплату судового збору.

28.09.2020 року на адресу суду від позивача надійшла заява про долучення до матеріалів справи оригінал квитанції про сплату судового збору.

Ухвалою від 08.10.2020 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання на 02.12.2020 року.

30.11.2020 року від представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Білого І.С. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи для реалізації права відповідача на подання відзиву.

01.12.2020 року від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Жуган Л.В. (ордер Серія ОД №336791) надійшла заява про перенесення судового засідання, в зв`язку з неможливістю представника прибути в судове засідання через зайнятість в іншому судовому засіданні.

Позивач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, клопотань та заяв про відкладення чи розгляд справи за його відсутності не надходило.

Судове засідання відкладено на 26.01.2021 року.

25.01.2021 року від представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Білого І.С. та від представника відповідача ОСОБА_3 адвоката Коверги Г.В. надійшли клопотання про відкладення розгляду справи, в зв`язку з неможливістю представників прибути в судове засідання.

Позивач в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, про дату слухання справи повідомлений шляхом направлення судової повістки.

Ухвалою суду від 26.01.2021 року закрито підготовче судове засідання та справу призначено до судового розгляду на 05.04.2021 року.

У зв`язку з неявкою сторін, слухання справи відкладено на 16.06.2021 року.

Позивач до судового засідання не з`явився, про час та місце судового засідання повідомлений належним чином, про прочини неявки суд не повідомив.

Розгляд справи відкладено на 26.08.2021 року.

26.08.2021 року від представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Білого І.С. надійшла заява про залишення позову без розгляду.

Позивач в судове засідання 26.08.2021 року не з`явився. Про час та місце судового засідання повідомлений належним чином. Заява про слухання справи або його відкладення від позивача не надходило. Між тим, від ОСОБА_4 надійшла заява про відкладення розгляду справи та ознайомлення з матеріалами справи.

При цьому, Главацьким Ю.А, не додані документи на підтвердження своїх повноважень, що є порушенням ч. 4 ст. 62 ЦПК України, відповідно до якої повноваження адвоката, як представника, підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Відповідно до частини першої статті 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частини першої, пунктів 1-2 частини другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

За правилом частини першої статті 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Також, відповідно до пункту 5 частини другої статті 223 цього Кодексу суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з такої підстави: якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Тобто, у випадку визнання явки сторони у справі обов`язковою процесуальний закон не передбачає можливості виконання такого обов`язку представником сторони, яку суд викликав для дачі особистих пояснень, а покладає такий обов`язок безпосередньо на таке сторону.

За приписами ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Такого правового висновку дійшов Верховний Суду у постанові від 15 квітня 2020 року у справі № 201/10953/18-ц (провадження № 61-7240св19, ЄДРСРУ № 88834091 ).

За загальним правилом частини п`ятої статті 223 ЦПК України суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, положеннями статей 223, 257 ЦПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною п`ятою статті 223, пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності (в разі визнання явки позивача обов`язковою).

Великою Палатою Верховного Суду висловлено правову позицію у постановах від 18.12.2019 у справі №9901/949/18 (провадження № 11-1179заі19) та від 27.05.2020 у справі №9901/11/19 (провадження №11-122заі20) про те, що загальнообов`язкові процесуальні правила є певною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила встановлюють умови та підстави, які спрямовані на те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас законодавством прописані наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Наведені вище норми процесуального права свідчать про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі№ 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18,

За такого, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таких правових висновків дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 05 червня 2020 року у справі№ 910/16978/19 щодо застосування подібної за змістом норми права.

Враховуючи повторну неявку позивача в судове засідання без поважних причин та той факт, що заяви про розгляд справи у його відсутність позивач не подавав, суд вважає необхідним позовну заяву залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини другої ст.257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ч.5 ст.223, п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення компенсації за відшкодування вартості здійсненого поліпшення квартири - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що відповідно до частини другої ст.257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Повний текст ухвали виготовлений 26 серпня 2021 року.

Суддя Н.П. Черенкова