КОМСОМОЛЬСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД
Справа № 534/1048/18
Провадження № 2/534/11/21
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 лютого 2021 року місто Горішні Плавні

Комсомольський міський суд Полтавської області в складі головуючого судді Куц Т.О ., з участю: секретаря судового засідання Телевної М.А., позивача ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_2 , відповідача ОСОБА_3 , представника відповідача ОСОБА_4 ,

розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування майнової шкоди,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду із згаданим позовом до відповідача, в якому прохає стягнути з ОСОБА_3 завдану затопленням квартир майнову шкоду в розмірі 120222 грн. та понесені судові витрати.

Свої вимоги мотивує тим, що він є власником квартири АДРЕСА_1 , 24.05.2016 ОСОБА_3 , який представився майстром по встановленню водонагрівачів та представником підприємства-виробника ІНФОРМАЦІЯ_1 , продав та встановив йому побутовий водонагрівач Atlantic. 11.05.2018 ОСОБА_3 з метою проведення технічного огляду, оглянув водонагрівач та виконав роботи по його профілактичній чистці, тобто фактично було укладено договір підряду. Однак після цього, вказаний водонагрівач не працював і ОСОБА_3 було викликано повторно для усунення неполадок у роботі водонагрівача, після його повторного огляду ОСОБА_3 зазначив, що в процесі чистки водонагрівача ним було пошкоджено нагрівальний елемент. 23.05.2018 відповідач для усунення недоліків у раніше виконаній роботі близько о 09 год 50 хв не сповістивши про закінчення робіт та не передавши виконані роботи, сповістив його жінку, що він йде. Повернувшись на обідню перерву вони виявили залиття квартири, що призвело до значного пошкодження внутрішнього оздоблення та меблів, про що одразу було повідомлено відповідача. Внаслідок вказаних дій була також залита і квартира АДРЕСА_2 , яка знаходиться поверхом нижче. 24.05.2018 відповідач провів діагностику та повністю визнав свою вину за неналежну якість виконаних робіт. Також цього ж дня було складено акт представниками домоуправління, згідно якого причиною залиття квартири став вихід з ладу гайкового з`єдання в місці підключення водопостачання до водонагрівача внаслідок неуважності, неналежного виконання майстром, що виконував роботи по ремонту водонагрівача своїх обов`язків. Просить стягнути з ОСОБА_3 на його користь матеріальні збитки на суму 120 222 грн та судові витрати.

11.10.2018 до суду надійшов відзив від ОСОБА_3 , згідно якого позов не визнає повністю, посилаючись на те, що його вини в можливому залитті квартири немає, позивач викладав обставини, які не відповідають дійсності та не підтверджуються наданими ним доказами.

Процедурні питання, пов`язані із рухом справи в суді та інші процесуальні дії.

Провадження у справі відкрито за ухвалою суду від 17.09.2018 ( а.с.77) з призначенням справи до підготовчого судового розгляду.

Ухвалою Комсомольського міського суду Полтавської області від 31.10.2018 підготовче провадження закрито з призначенням справи до судового розгляду.

Ухвалою суду від 12.06.2019 провадження у справі було зупинено на час проведення експертизи.

Ухвалою суду від 23.10.2019 провадження у справі було поновлено для розгляду клопотання експерта.

Ухвалою суду від 15.11.2019 провадження у справі було зупинено до закінчення проведення експертизи.

Ухвалою суду від 19.02.2020 провадження у справі поновлено.

Стислий виклад позиції сторін.

В судовому засіданні позивач та його представник ОСОБА_2 позов підтримали в повному обсязі, просили задовольнити.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_5 та його представник ОСОБА_4 позов не визнали, посилаючись на обставини зазначені у відзиві на позовну заяву.

ОСОБА_3 не заперечував, що 11.05.2018 він приходив до ОСОБА_1 і проводив чистку бойлера, про що зробив відповідний запис в гарантійному талоні. При цьому зазначив, що при встановленні нового бойлеру в 2016 році, всі гайкові елементи були на бойлері встановлен до нього. Крім того коли він прийшов до позивача, до нього прийшов також чоловік на ім`я ОСОБА_6 , який займався ремонтом бойлера. Після виявилось, що особа зламала тент у бойлері і цю запчастину прийшлось замовляти, вона прийшла 22.05.2018. На слідуючий день він по схемі виконав електричну частину робіт, виключив бойлер, який почав нагріватися. При виконанні робіт позивач був відсутній, роботи виконувались в присутності дружини позивача, яка ніяких претензій з приводу проведеної роботи не заявляла, ніяких протікань не було.Вважає, що затоплення в квартирі позивача могло статися також і внаслідок гідроудару. Розписки про зобов`язання компенсувати збитки власникам затоплених квартир АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 він написав під тиском ОСОБА_1 та його друзів.

Свідок ОСОБА_7 в судовому засіданні пояснив суду, що є головою правління будинку «Добробут 89» і в день затоплення квартир АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 він складав акт, в квартирі АДРЕСА_3 була повністю залита підлога, вода капала із стелі, а саме з квартири АДРЕСА_1 в якій у ванній кімнаті був прорив у бойлері, а саме була зірвана гайка на бойлері, різьбове з`єднання не тримало.

Встановлені судом фактичні обставини справи та зміст спірних правовідносин.

Відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно квартира АДРЕСА_1 належить ОСОБА_1 (а.с.6) .

Відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно квартира АДРЕСА_3 належить ОСОБА_8 (а.с.7).

Відповідно до акту про наслідки залиття житлового приміщення квартири АДРЕСА_2 , вказану квартиру було залито з вище розташованої квартири АДРЕСА_4 , на день обстеження встановлено, що під час залиття квартири постраждала підлогоа (паркетна дошка) 65 м?, меблі (фартук від підлоги) в коридорі, в дитячій, в салон студії ( 7м?). В результаті розташованої вище квартири АДРЕСА_1 було виявлено, розгерметизацію гайкового з`єднання в місці підключення до бойлера (подача). Таким чином, причиною залиття квартири АДРЕСА_3 стало неуважність, неналежне виконання професійних обов`язків, представником сервісної служби (а.с.29-30).

Відповідно до акту № 24 про наслідки залиття житлового приміщення квартири АДРЕСА_4 , на день обстеження встановлено, що під час залиття квартири постраждали підлогове покриття, а саме: ламінат, фасад фартух, шафа купе, в місці прилягання до підлоги, ліжко (ніша для зберігання речей). В результаті обстеження квартири АДРЕСА_1 виявлено, розгерметизацію гайкового з`єднання в місці підключення до бойлера труби холодного водопостачання (подача) по причині виходу з ладу гайки (зірване різьбове з`єднання). Причиною залиття вказаної квартири стало: вихід з ладу гайкового з`єднання в місці підключення до бойлера холодного водопостачання, неналежне виконання своїх професійних обов`язків, представником сервісної служби, про що є відповідна розписка виконавця робіт (а.с.31-32).

Відповідно до висновку експерта № П-71 від 11.06.2018 вартість матеріального збитку після залиття квартири АДРЕСА_4 , внаслідок розгерметизації гайкового з`єднання в місці підключення до бойлера труби холодного водопостачання (подача) по причині виходу з ладу гайки (зірване різьбове з`єдання), на момент проведення експертизи, складає 27960,40 грн (а.с.33-39).

Відповідно до висновку експерта № П-73 від 11.06.2018 вартість матеріального збитку після залиття квартири АДРЕСА_2 , внаслідок розгерметизації гайкового з`єднання в місці підключення до бойлера труби холодного водопостачання (подача) по причині виходу з ладу гайки (зірване різьбове з`єдання) у квартирі АДРЕСА_1 , на момент проведення експертизи, складає 90245,60 грн (а.с.46-49).

Відповідно до розписки ОСОБА_3 зобов`язався компенсувати збитки у вигляді купівлі матеріалів у кімнату потерпілому квартири АДРЕСА_4 (а.с.57).

Відповідно до розписки ОСОБА_3 зобов`язався компенсувати збитки у вигляді купівлі матеріалів потерпілому квартири АДРЕСА_2 (а.с.58).

Відповідно до розписки про отримання грошової компенсації від 09.07.2018 ОСОБА_8 , яка є власником квартири АДРЕСА_2 отримала від ОСОБА_1 в якості грошової компенсації матеріальної шкоди, яка виникла внаслідок залиття квартири 90245 грн. (а.с.59).

Відповідно до висновку експерта від 07.02.2020, яка проведена на виконання ухвали Комсомольського міського суду Полтавської області від 12.06.2019 питання перед експертом про встановленням об`єктивних даних про залиття квартири, причини залиття, що маються в матеріалах справи можливо віднести до слідчих дій та надання правової оцінки по наявним в матеріалах справи документів, і в даному випадку не входить в компетенцію судового експерта. На час проведення досліджень в квартирі АДРЕСА_2 виконаний ремонт, слідів пошкодження внаслідок залиття не спостерігаються. На час проведення досліджень в квартирі АДРЕСА_4 в житлових кімнатах на підлозі, поверхня якої виконана із ламінованого покриття, спостерігаються жалоблення та деформації характерні від дії рідини. Вартість ремонтно-будівельних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди) в квартирі АДРЕСА_4 на час проведення досліджень складає 28907,68 грн.

Оцінка наведених учасниками справи аргументів, норми права, які застосував суд та мотиви їх застосування.

Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди.

Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Правовідносини між сторонами є деліктними, оскільки виникли у зв`язку із спричиненням шкоди, а тому регулюються Главою 82 ЦК України.

Відповідно до ч. 1ст. 1166 ЦК Українимайнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Таким чином, для відшкодування шкоди необхідно довести такі факти:

а) неправомірність поведінки особи; б) наявність шкоди; під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров`я тощо); у відносинах, що розглядаються, шкода - це не тільки обов`язкова умова, але і міра відповідальності, оскільки за загальним правилом статті, завдана шкода відшкодовується в повному обсязі; в) причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки особи, яка завдала шкоди. г) вина особи, яка завдала шкоди, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини.

Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці. Під шкодою розуміють зменшення або втрату певного особистого чи майнового блага. Майнова шкода поділяється на реальну шкоду, яка полягає в зменшенні (пошкодженні або знищенні) майна потерпілого, включає в себе витрати, які особа, права якої порушено, зробила або мусить зробити для відновлення порушеного права у зв`язку з втратою, пошкодженням її майна, та упущеної вигоди доходів, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою правопорушника і шкодою, яку зазнала потерпіла сторона полягає у тому, що шкідливий результат є наслідком саме цієї поведінки; при цьому йдеться не про причину поведінки відповідальної особи, а про причину виникнення шкоди; протиправна поведінка особи тільки тоді є причиною шкоди, коли вона прямо пов`язана зі збитками. Вина в цивільному праві розглядається як психічне ставлення до своєї протиправної поведінки та її наслідків. У позадоговірних відносинах враховується тільки груба вина потерпілого, а проста (легка) необережність значення не має.

Позивач, який звернувся з позовом про стягнення шкоди, повинен довести наявність усіх чотирьох елементів даного правопорушення.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Положеннями ст. ст.319,321 ЦК України передбачено, що власність зобов`язує, власник не може використовувати право власності на шкоду правам громадян, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власник зобов`язаний утримувати майно, яке йому належить.

Частиною 3 статі 386 ЦК Українипередбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому матеріальної та моральної шкоди.

За частинами 1, 2 статті 1166 ЦК України, майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, тож якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Суд зобов`язаний поважати честь і гідність усіх учасників цивільного процесу і здійснювати правосуддя на засадах їх рівності перед законом і судом (ч. 1ст. 5 ЦПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 10 ЦПК України суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частиною 1ст. 58 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно ч. 1ст. 143 ЦПК України, для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Так, для всебічного і повного з`ясування всіх обставин у справі було призначено судову будівельно- технічну експертизу, у висновку якої не зазначені причини залиття квартири АДРЕСА_4 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що вина відповідача щодо залиття квартир встановлена на підставі актів від 23.05.2018, 24.05.2018 (а.с. 29-30, 31-32), які складені комісією у складі: голови правління ОСОБА_7 , члена правління ОСОБА_9 , власника квартири № НОМЕР_1 ОСОБА_10 , та власника квартири АДРЕСА_5 ОСОБА_11 , де за висновком комісії встановлено, що залиття відбулось через вихід з ладу гайкового з`єднання в місці підключення до бойлера холодного водопостачання, неналежне виконання своїх професійних обов`язків, представником сервісної служби, про що є відповідна розписка виконавця робіт.При цьому в судовому засіданні позивач не заперечував обставин щодо ремонтних робіт бойлера в його квартирі перед залиттям і іншою особою, яку він запрошував самостійно, з якою не укладалось будь яких договорів на проведення інших робіт.

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Вищевказані акти від 23.05.2018 та 24.05.2018 про підтвердження факту залиття квартири АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 не відповідають вимогам, викладеним у правилах: акт від 24.05.2018 складений без присутності, осіб явка, яких є обов`язковою - власників/мешканців квартир № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 . Крім того, дані акти не підписані відповідачем, як і не складено акту, що він відмовився їх підписувати. Також, в актах відсутні інші необхідні для такого документа реквізити: в ньому не зазначено прізвище, ім`я, по батькові осіб, що зазнали шкоди.

Наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 р. N 12/20-11-1975 при складанні актів, якими фіксується залиття квартир, присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної сторони є обов`язковою. Відмова від підпису акту від потерпілої сторони та винної сторони не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи підписувати складений акт відмовились).

Крім того, зазначена у актах причина залиття та винні особи не можуть вважатися достовірними, оскільки жодна з присутніх при складанні акта особа не наділена повноваженнями робити висновки щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування; при цьому предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Статтею 78 ЦПК України визначено що обставини справи, які за законом можуть бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Тому ці акти не можуть бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди.

З огляду на те, що у ході розгляду справи не доведено належними та допустимими доказами вину відповідача у заподіянні шкоди позивачу затопленням квартири, причинний зв`язок між протиправною поведінкою і шкодою, розмір такої шкоди, у зв`язку з чим позовні вимоги про стягнення матеріальної шкоди задоволенню не підлягають.

Таким чином враховуючи спірні цивільно-правові відносини між учасниками справи, які вирішуються тільки в судовому порядку, суд оцінивши достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, вимоги норм матеріального та процесуального права, приходить до висновку, що позивачем ОСОБА_1 доведено факт того, що мало місце залиття квартир, внаслідок чого йому спричинено матеріальну шкоду, однак останнім не надано суду належних та допустимих доказів, на підставі яких судом був би зроблений висновок щодо неправомірної поведінки відповідача, причинний зв`язок між наявною шкодою та поведінкою відповідача та вини останнього, у зв`язку з чим у задоволенні позову слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 89, 141, 258, 259, 263-265, 268, 280-282, 352, 354, 355 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

В позові ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування майнової шкоди - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення. До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Полтавського апеляційного суду через Комсомольський міський суд Полтавської області.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Відомості, що не оголошуються.

Повне ім`я позивача:ОСОБА_1 , адреса проживання: АДРЕСА_6 , РНОКПП НОМЕР_4 ;
Повне ім`я відповідача:ОСОБА_3 , адреса проживання: АДРЕСА_7 .

Суддя Т.О.Куц

Повний текст рішення виготовлено 01.03.2021