Справа № 185/7036/21
Провадження № 2/185/3191/21
У Х В А Л А

31 серпня 2021 року суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Болдирєва У.М., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Межиріцької сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області про визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В:

25 серпня 2021 року ОСОБА_1 звернувся з позовом про визнання за ним права власності на 1/2 частку земельної ділянки площею 6,160 га, яка розташована на території Карабинівської сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області, посилаючись на те, що зазначена земельна ділянка належала його матері ОСОБА_2 на підставі державного акту серії ІІІ-ДП № 092368, виданого на підставі рішення Карабинівської сільської ради, зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 1146/01 від 13 листопада 2001 року. ІНФОРМАЦІЯ_1 його мати померла, він фактично прийняв спадщину на зазначену земельну ділянку, але нотаріус відмовив йому у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки оригінал правовстановлюючого документу на земельну ділянку втрачений. При цьому в Державному реєстрі прав власності на нерухоме майно будь-яка інформація відсутня.

До позову додана ксерокопія державного акту на право приватної власності на землю серії ІІІ-ДП № 092368, виданого ОСОБА_2 на підставі рішення Карабинівської сільської ради, зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 1146/01 від 13 листопада 2001 року,

Порядком державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127 (далі Порядок), передбачено можливість проведення державної реєстрації прав власності на нерухоме майно, реєстрацію якого проведено до 01 січня 2013 року, у випадку втрати правовстановлюючого документа на нерухоме майно, у тому числі і за заявою спадкоємця.

Як передбачено пунктом 53 Порядку, для державної реєстрації права власності та інших речових прав на земельну ділянку, права власності на об`єкт нерухомого майна, реєстрацію яких проведено до 1 січня 2013 р. відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення, у зв`язку із втратою, пошкодженням чи псуванням відповідного державного акта на право власності чи постійного користування земельною ділянкою, свідоцтва про право власності на нерухоме майно використовуються відомості з Державного земельного кадастру або Реєстру прав власності на нерухоме майно, який є архівною складовою частиною Державного реєстру прав, та паперовий носій інформації (реєстрові книги, реєстраційні справи, ведення яких здійснювали підприємства бюро технічної інвентаризації).

У разі наявності в заявника копії примірника втраченого, пошкодженого чи зіпсованого державного акта, свідоцтва про право власності на нерухоме майно подається також відповідна копія.

Державна реєстрація прав у випадку, передбаченому цим пунктом, проводиться виключно за умови встановлення державним реєстратором наявності зареєстрованих речових прав на підставі таких документів у Державному земельному кадастрі чи в Реєстрі прав власності на нерухоме майно, або на паперових носіях інформації (в реєстрових книгах, реєстраційних справах, ведення яких здійснювали підприємства бюро технічної інвентаризації), з обов`язковим зазначенням у Державному реєстрі прав відомостей про втрату, пошкодження чи зіпсування відповідного документа.

Згідно з пунктом 66 Порядку, для державної реєстрації права власності на підставі заяви спадкоємця подаються документи, необхідні для відповідної реєстрації, передбачені статтею 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та цим Порядком, що підтверджують набуття спадкодавцем права власності на нерухоме майно, витяг із Спадкового реєстру про наявність заведеної спадкової справи та документ, що містить відомості про склад спадкоємців, виданий нотаріусом чи уповноваженою на це посадовою особою органу місцевого самоврядування, якими заведено відповідну спадкову справу.

Державна реєстрація права власності на підставі заяви спадкоємця проводиться шляхом внесення до Державного реєстру прав відомостей про суб`єкта права власності - спадкодавця з обов`язковим зазначенням відомостей про смерть такої особи.

Відповідно до положень статті 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За змістом позовної заяви та постанови державного нотаріуса позивач є спадкоємцем після смерті ОСОБА_2 , який прийняв спадщину.

Таким чином до ОСОБА_1 перейшло право спадкодавця ОСОБА_2 звернутися до органу державної реєстрації прав з заявою про проведення державної реєстрації права власності на нерухоме майно (земельну ділянку), реєстрація якого проведена до 1 січня 2013 р. відповідно до законодавства, що діяло на момент його виникнення, у зв`язку із втратою оригіналу державного акта на право приватної власності на землю.

Наведеними нормами закону передбачено досудовий порядок врегулювання спору про визнання право власності на спадкове майно звернення спадкоємця з заявою до органу державної реєстрації прав з заявою про проведення державної реєстрації права власності на земельну ділянку у зв`язку із втратою оригіналу правовстановлюючого документу, однак позивачем не додано до позовної заяви доказів вжиття ним заходів досудового врегулювання спору.

Керуючись пунктом 7 частини 4 статті 185 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Повернути позивачу позовну заяву ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Межиріцької сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області про визнання права власності на спадкове майно.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається Дніпровському апеляційному суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Cуддя У.М. Болдирєва