Провадження №: 2/755/6793/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"30" серпня 2021 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Марфіна Н.В. перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України за позовом ОСОБА_1 до Управління соціального захисту населення Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, третя особа: ОСОБА_2 , про визнання осіб членами однієї сім`ї, -

у с т а н о в и л а:

17.08.2021 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна ОСОБА_1 до Управління соціального захисту населення Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, третя особа: ОСОБА_2 , про визнання осіб членами однієї сім`ї.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі, суд вивчивши матеріали позовної заяви та додатки до неї приходить до висновку про те, що позовну заяву слід залишити без руху, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору. У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

За змістом ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Правила цієї статті щодо подання копій документів не поширюються на позови, що виникають з трудових правовідносин, а також про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок злочину чи каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду. У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребовування. До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Вказаним вимогам закону позовна заява частково не відповідає.

Для виправлення форми та змісту позовної заяви у відповідно до положень п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачу слід здійснити зазначення у позовні заяві про докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою або викласти твердження про те, що таких доказів немає.

Крім того, згідно вказаної норми цивільного процесуального закону у позовній заяві має міститись зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

За змістом п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК позовна заява має містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи. Тобто, має бути зазначення про розмір сплаченого судового збору, сума якого стягується з відповідача у випадку задоволення позову, а також витрати на професійну правничу допомогу, адже із матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачем укладений із адвокатом договір про надання правової допомоги (або ж зазначення, що правнича допомога надається безкоштовно), та у разі наявності інші витрати відповідно до переліку вказаному у ст. 133 ЦПК України.

Позовна заява має бути виправлена у наданий судом строк та подана до суду у кількості примірників, що відповідають кількості учасників справи.

Також суд звертає увагу, що позовні вимоги стосуються визнання членами однієї сім`ї позивачку, покійного ОСОБА_3 та їх спільної доньки, при цьому дитина у позовній заяві в якості позивача не зазначена. У даному випадку ОСОБА_4 має бути вказана другим позивачем із зазначенням «в особі законного представника ОСОБА_1 ».

Крім того, ураховуючи вік дитини, згідно положень ч. 2 ст. 47 ЦПК України дівчина може особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді ураховуючи, що спір виник з відносин, у яких вони особисто брала участь.

Також звертаю увагу позивача, що згідно зі змістом статей 4, 51 ЦПК України обов`язок визначати відповідача у справі покладається на позивача. У разі пред`явлення позову до неналежного відповідача, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача змінювати визначеного позивачем відповідача. Разом з тим, суд зобов`язаний роз`яснити позивачу його право заявити позов до належного відповідача та що пред`явлення позову до неналежного відповідача, є окремою достатньою підставою для відмови у задоволенні позову навіть за умови доведення підстав позовних вимог.

Відповідно до положень ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

В даному випадку, суд зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяючи учаснику судового процесу в реалізації ним прав, передбачених цим Кодексом, роз`яснює позивачу, що визначення відповідачем особи, яка не має відповідати за позовом (неналежний відповідач) є підставою для відмови у позові. При цьому, суд позбавлений процесуального права з власної ініціативи замінити неналежного відповідача. Саме позивач несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням ним процесуальних дій щодо визначення належного відповідача, який полягає у можливості відмови у задоволенні позову з підстави неналежності відповідача.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, встановлення факту проживання однією сім`єю необхідне позивачці для отримання статусу дружини учасника бойових дій та в подальшому оформлення відповідних пільг, для сімей загиблих (померлих) ветеранів війни згідно із Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Згідно наявного в матеріалах справи копії рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 19.12.2019 року (справа №755/15047/19), яке було ухвалене в порядку окремого провадження, судовим рішенням заява ОСОБА_1 була задоволена на встановлений факт проживання однією сім`єю ОСОБА_1 та ОСОБА_3 без реєстрації шлюбу.

Однією із заінтересованих осіб у цій справі було Управління праці та соціального захисту населення Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації і поскільки спір про право між заявником та вказаною заінтересованою особою відсутній, справу було розглянуто саме у порядку окремого провадження.

Натомість у подальшому з апеляційною скаргою на рішення суду звернулась особа, яка не брала участі у справі - ОСОБА_2 посилаючись на те, що перебувала з померлим у шлюбі та від цього шлюбу народилась дитина.

Своєю постановою від 01.06.2021 року Київський апеляційний суд скасував рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 19.12.2019 року та заяву ОСОБА_1 залишив без розгляду вказавши, що у зазначеній справі виник спір про право.

Отже, права ОСОБА_1 оспорюються саме ОСОБА_2 , тому саме вказана особа є належним відповідачем у справі.

З цього ж виходив Дніпровський районний суд м. Києва постановляючи ухвалу від 12.07.2021 року (справа №755/11287/21) про відмову у відкритті провадження, оскільки зі змісту заяви поданої за правилами окремого провадження вбачається спір про право, що виникає між заявницею та ОСОБА_2 , яка також заявляє права на пільги для сімей загиблих (померлих) ветеранів війни згідно до Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Поряд із цим, Управління соціального захисту населення Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації прав позивача не порушувало, а позивачка для оформлення пільг має надати управлінню, зокрема свідоцтво про шлюб або рішення суду про встановлення факту проживання однією сім`єю, і відповідний орган влади не може нести відповідальність за дії/бездіяльність самої позивачки та покійного ОСОБА_3 щодо не оформлення ними із власної волі своїх особистих відносин.

При цьому, ураховуючи мету заявлення відповідного позову, у даній справі Управління соціального захисту населення Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації має брати участь в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору згідно положень ст. 53 ЦПК України, оскільки будь-яке прийняте у справі рішення вплине на права та обов`язки управління щодо сторін у справі стосовно призначення або не призначення відповідних пільг.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 12, 51, 53, 175, 177, 185, 353 ЦПК України, -

п о с т а н о в и л а:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління соціального захисту населення Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, третя особа: ОСОБА_2 , про визнання осіб членами однієї сім`ї - залишити без руху.

Надати позивачу строк на усунення виявлених недоліків позовної заяви - не більше десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя -