Справа № 289/858/21
Номер провадження 2/289/494/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.08.2021 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді Сіренко Н. С.,

за участю: секретаря судового засідання Галькевич Ю. В.,

за відсутності сторін,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Радомишльської міської ради Житомирської області про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом, вказуючи на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його рідна тітка по лінії батька ОСОБА_2 . Після смерті спадкодавця відкрилася спадщина до складу якої входять земельні ділянки площами 2,8358 га та 0,4683 га, які належали ОСОБА_2 на підставі Державних актів на право власності на земельні ділянки Серія ЖТ № 093646 та Серія ЖТ № 093647.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що після смерті тітки відсутні спадкоємці, передбачені ст. ст. 1261-1265, ч. ч. 1, 2 ст. 1266 ЦК України, а позивач є спадкоємцем за правом представлення відповідно до ч. 3 ст. 1266 ЦК України.

Позивач посилається на те, що не звернувся своєчасно до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті тітки ОСОБА_2 , оскільки перебував на амбулаторному лікуванні.

Окрім того позивач просить встановити факт родинних відносин між спадкодавцем та спадкоємцем, оскільки відсутні свідоцтва про народження батька позивача ОСОБА_3 та його рідної сестри ОСОБА_2 . Від встановлення факту родинних відносин залежить подальше оформлення спадкових прав після смерті тітки.

В судове засідання сторони не з`явилися, надали суду заяви, в яких просять розглядати справу за їх відсутності, зазначивши, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити (а.с.41).

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися судом своєчасно та належним чином, надіслав на адресу суду заяву про розгляд справи за його відсутності на підставі наявних доказів у справі (а.с.47).

У відповідності до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, приходить до наступного.

Судом встановлено, що позивач народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у с. Русанівка Радомишльського району Житомирської області, у Свідоцтві про народження від 11.11.1963 серії НОМЕР_1 , його батьками зазначені: батько - ОСОБА_3 , мати - ОСОБА_4 (а.с.10).

Відповідно до копії архівної довідки виданої 11.01.2021 за № Я-53/01 Державним архівом Житомирської області, у книзі реєстрації актових записів про народження по Русаніській сільраді Потіївського району (нині Радомишльського) за 1926 рік зазначено, що " ОСОБА_5 " "так в документі" народився ІНФОРМАЦІЯ_3 "так в документі" 1926 року, запис реєстрації № 18 від 18.07.1926, батько: ОСОБА_6 "так в документі", мати: " ОСОБА_7 " "так в документі" (а.с.21).

ІНФОРМАЦІЯ_4 помер батько позивача ОСОБА_3 у віці 76 років у с. Русанівка Радомишльського району Житомирської області, що підтверджується копією Свідоцтва про смерть (видане повторно) від 06.11.2020 серії НОМЕР_2 (а.с.10).

Відповідно до копії Свідоцтва про смерть від 24.05.2004 НОМЕР_3 , ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.13).

Як вбачається з повідомлення Державного архіву Житомирської області від 06.01.2021, книги реєстрації актових записів про народження по с. Осички та с. Русанівка Потіївського (нині Радомишльського) району за 1929-1931 роки на зберігання до Державного архіву Житомирської області не надходили, тому підтвердити дату народження ОСОБА_2 неможливо (а.с.20).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина до складу якої входить земельна ділянка площею 2,8358 га, яка належала спадкодавцю на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЖТ № 093646 від 02.06.2003 та земельна ділянка площею 0,4683 га, яка належала спадкодавцю на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЖТ № 093647 від 02.06.2003 (а.с.11,12).

З матеріалів справи встановлено, що померла ОСОБА_2 на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Крім померлої в цьому житловому будинку на день її смерті проживала та була зареєстрована дружина брата ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с.18,35).

Згідно погосподарської книги Осичківського старостинського округу Радомишльської міської ради Житомирської області, головою домогосподарства рахується ОСОБА_7 , 1896 року народження, ОСОБА_3 , син - 1926 р.н., ОСОБА_2 , син - 1928 р.н., ОСОБА_2 , дочка - 1931 р.н., ОСОБА_8 , невістка - 1928 р.н., ОСОБА_9 , внук - 1953 р.н. (а.с.16).

З повідомлення завідувача Радомишльської державної нотаріальної контори Житомирської області від 28.05.2021, спадкоємці ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , із заявами про прийняття спадщини, заявами про відмову від прийняття спадщини на користь інших спадкоємців не зверталися. Спадкова справа до майна померлої ОСОБА_2 . Радомишльською державною нотаріальною конторою не заведена (а.с.36).

Статтею 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими та електронними засобами; висновками експертів; показаннями свідків.

Положеннями п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України регламентовано, щосуд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту: родинних відносин між фізичними особами. Частиною 2 передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені факти від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

У відповідності до п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 р. № 5 «Про судову практику про справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення`в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.

За приписами п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" №5 від 31.03.1995, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

З`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, суд приходить до висновку, що подані докази повністю узгоджуються між собою і вказують на наявність родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Встановлення факту родинних відносин має для позивача юридичне значення, оскільки необхідне для оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_2 .

Враховуючи, що не встановлення вищевказаного факту може призвести до порушення майнових прав позивача, а інший порядок встановлення даного факту законом не визначено, суд задовольняє заяву в частині встановлення факту родинних відносин.

Що стосується вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Згідно з ч. 3 ст. 1266 ЦК України племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

З матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_1 є спадкоємцем другої черги за законом після смерті ОСОБА_2 за правом представлення відповідно до ст. ст. 1262, 1266 ЦК України після смерті його батька - ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Як вбачається з ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини є причини пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивач не звернувся своєчасно до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що хворів, на підтвердження чого надав копію виписки з протоколу засідання ЛКК від 04.03.2020 (а.с.22).

При вирішенні спорів про надання додаткового строку для прийняття спадщини, суди повинні врахувати крім положень ч. 3 ст. 1272 ЦК України, правовий висновок, викладений у Постанові Верховного Суду України від 26.09.2012, згідно якого, позовні вимоги можуть бути задоволені, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Суд, проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. ст. 76-81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст. 12, 81, 259, 263-265, 268, 293, 315 ЦПК України, ст. 1221, 1223, 1272 ЦК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ) до Радомишльської міської ради Житомирської області (місцезнаходження: Соборний Майдан, 12, м. Радомишль, Радомишльський р-н, Житомирська обл., 12252, ) про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, встановлення факту родинних відносин - задовольнити повністю.

Встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , являється рідним племінником ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Осички Радомишльського району Житомирської області, а остання, відповідно, рідною тіткою.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , додатковий строк тривалістю два місяці, починаючи з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Осички Радомишльського району Житомирської області.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н. С. Сіренко