Провадження № 2/752/8107/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 серпня 2021 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Машкевич К.В., розглянувши матеріали позовної заяви Житлово-будівельного кооперативу «Держплановець» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В ИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості у розмірі 33013,84 грн, судового збору у розмірі 2270 грн. та витрат на правничу допомогу у розмірі 5000 грн.

Відповідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Так, на виконання вимог даної норми закону був зроблений запит до Департаменту з питань громадянства, паспортизації та реєстрації Державної міграційної служби України.

Згідно відповіді про реєстрацію місця проживання особи від 25 серпня 2021 року відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 16 серпня 2019 року знято з реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 у зв`язку зі смертю.

З матеріалів справи вбачається, що позов Житлово-будівельного кооперативу «Держплановець» надійшов до суду 16 липня 2021 року, тобто після смерті відповідача ОСОБА_2 .

Згідно із частиною 4 статті 25 Цивільного кодексу України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Відповідно до частини першої ст. 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни сторони у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої сторони набудь-якій стадії цивільного процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 251 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво, суд зобов`язаний зупинити провадження до залучення до участі у справі правонаступника.

Таким чином, з наведеного вбачається, що вказана норма закону підлягає застосуванню виключно в разі, коли відповідач на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Навпаки, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі.

Залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб.

Це узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеній у постанові від 7 квітня 2020 року у справі № 473/1433/18.

Враховуючи наведене та приймаючи до уваги, що позивач звернувся до суду з вимогами до ОСОБА_2 вже після втрати ним своєї право- та дієздатності, суддя вважає, що у відкритті провадження за позовною заявою заяви Житлово-будівельного кооперативу «Держплановець» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості необхідно відмовити.

Керуючись ст.186 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті провадження у цивільній справі за позовом Житлово-будівельного кооперативу «Держплановець» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя К.В. Машкевич