Іванівський районний суд Одеської області
Справа № 499/314/21
Провадження № 2/499/261/21
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

01 вересня 2021 року смт.Іванівка

Іванівський районний суд Одеської області у складі головуючого судді Кравчука О.О., за участю секретаря судового засідання Кирилової С.Ф., розглянувши у підготовчому судовому засіданні, в порядку загального позовного провадження, у залі суду, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

1. Суть питання, що вирішується ухвалою таке.

26 квітня 2021 року ОСОБА_1 (далі - також позивач) подала до суду позовну заяву до ОСОБА_2 (далі - також відповідач) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 (далі - також позовна заява, справа).

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 18 червня 2021 року позовна заява прийнята до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Під час розгляду справи, зі звіту про автоматичний розподіл стало відомо, що позивач 11 лютого 2021 року подала до суду аналогічну позовну заяву до відповідача про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, яку передано судді Тимчуку Руслану Миколайовичу з єдиним унікальним номером судової справи 499/118/21 (далі - також справа №499/118/21).

Ухвалою судді Іванівського районного суду Одеської області Тимчука Р.М. від 18 лютого 2021 року справу №499/118/21 передано за підсудністю до Біляївського районного суду Одеської області.

Ухвалою судді Біляївського районного суду Одеської області Пендюри Л.О. від 17 травня 2021 року справа №499/118/21 прийнята до провадження в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 08 вересня 2021 року.

Суд вирішує питання щодо залишення позовної заяви без розгляду.

2. Суд, з приводу неявки в судове засідання сторін, зазначає таке.

Позивач подала до суду заяву в якій просила розгляд справи проводити без її участі.

Відповідач, представник відповідача до судового засідання не з`явилися, про причини своєї неявки суд не повідомили, заяв та клопотань до суду не подавали, хоча повідомлені належним чином про час, дату та місце розгляду справи.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті (стаття 223 Цивільного процесуального кодексу України, далі - ЦПК).

Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності учасників справи, що не з`явилися до суду, оскільки вони належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, а позивач подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності.

3. Мотиви, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу такі.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1 статті 2 ЦПК).

Неприпустимість зловживання процесуальними правами є основною засадою (принципом) цивільного судочинства (пункт 11 частини 3 статті 2 ЦПК).

Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо (частина 1 статті 11 ЦПК).

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (частина 2 статті 12 ЦПК).

Учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи (пункти 1, 2 частини 2 статті 43 ЦПК).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина 1 статті 44 ЦПК).

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями (пункт 2 частини 2 статті 44 ЦПК).

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (частина 4 статті 44 ЦПК).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо у провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав (пункт 4 частини 1 статті 257 ЦПК).

Виходячи з системного аналізу статей 2, 11, 12? 43, 44 ЦПК під зловживанням процесуальними правами слід розуміти: форму умисних, недобросовісних, несумлінних дій учасників цивільного процесу, що знаходить своє вираження у вчиненні дій, неспівмірних з наслідками, до яких вони можуть призвести; порушення умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав, які робляться лише з видимістю реалізації таких прав, що спричиняє обмеження можливості реалізації або порушення прав інших учасників у справі; перешкоджанні діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справи; необґрунтованому перевантаженні роботи суду.

Зловживання процесуальними правами полягає у тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав, та може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Суд констатує, що позивач подала позовну заяву до одного й того ж самого відповідача, з тим самим предметом із аналогічних підстав, що і в справі №499/118/21.

Оскільки судом встановлено, що позивач подала до суду позовну заяву, аналогічну позовній заяві по справі №499/118/21, яка перебуває на розгляді Біляївського районного суду Одеської області, то такі дії слід визнати зловживанням процесуальними правами, які суперечать завданню цивільного судочинства.

Суд відмічає, що подання декількох аналогічних позовних заяв невілює основоположні принципи цивільного судочинства.

Відтак суд, запобігаючи зловживанню процесуальними правами застосовує заходи, визначені ЦПК у вигляді залишення позовної заяви без розгляду.

Суд звертає увагу позивача, що здійснення подібних дій у подальшому, щодо зловживання процесуальними правами можуть бути підставою для вчинення передбаченого статтею 148 ЦПК заходу процесуального примусу у виді штрафу, з метою припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

4. Висновок суду такий.

З огляду на зазначене, суд доходить висновку щодо залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись статтями 44, 223, 257, 260 ЦПК, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини залишити без розгляду.

Копію ухвали направити до Біляївського районного суду Одеської області та учасникам справи.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, через Іванівський районний суд Одеської області протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали складено 01 вересня 2021 року.

СуддяО. О. Кравчук