У Х В А Л А

20 серпня 2021 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Осаулов А.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», Київської міської державної адміністрації, треті особи: Головне управління Держспоживслужби у м. Києві, ТОВ «Екжитлоком» про захист прав споживача, визнання дій такими, що порушують права споживача, списання заборгованості,-

в с т а н о в и в :

У серпні 2021 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла зазначена позовна заява.

Під час вивчення матеріалів справи було встановлено, що позовна заява подана з порушенням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно ст. 175 ч.3 п. 4,5 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно зі ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до змісту ст.ст. 11, 15 ЦК України цивільні права і обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист.

Захист же цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Під способом захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та впливу на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в ст. 16 ЦК України.

Власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини.

На цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Згідно позовної заяви, позивач просить: визнати дії КП «Київтеплоенерго» такими, що порушують та не відповідають вимогам ч.2 ст. 4, ч.1, ч.4 ст. 17, п.4 ч.5 ст. 19, п.3, п.4 ч.1 ст. 21 Закону України «Про захист прав споживачів», як виконавця послуги -монополіста на постачання послуг теплової енергії, а саме виставлення рахунків повідомлень та вимога оплати за спожиту теплову енергію в такому об`ємі, який фактично спожито не було квартирою АДРЕСА_1 , що в свою чергу дискримінує права, яка споживача послуги з центрального опалення, та ставить у нерівне становище перед споживачами у яких встановлені квартирні лічильники тепла; визнати дії КП «Київтеплоенерго» такими, що порушують та не відповідають вимогам п.2 розд. ХІІ Методики, та у звязку з цим перерахунки, які було нараховано, здійснені некоректно та незаконно; списати заборгованість за особовим рахунком ОСОБА_1 № НОМЕР_1 за послуги з центрального опалення, що складає 13270,17 грн.

Вказані позовні вимоги потребують уточнення у відповідності до способів захисту, які визначені у ст. 16 ЦК України. При цьому, заявляючи позовні вимоги, в тому числі про списання боргів, позивач не вказує, чи існує спір між сторонами з приводу розміру заборгованості, чи звертався відповідач до суду щодо стягнення з позивача заборгованості.

Крім цього, згідно зі ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

У частинах першій, третій статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 грудня 2019 року у справі

№ 917/1739/17 (провадження № 12-161гс19) вказано, що «предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу».

Між тим, відповідачем у даній справі вказано Київську міську державну адміністрацію, а матеріально-правових вимог (позовних вимог) до цього відповідача не заявлено.

В постановах Верховного Суду від 08.08.2019 р. у справі №450/1686/17 та від 15.07.2019 р. у справі №235/499/17 зазначено, що кожна сторона сама визначає стратегію свого захисту, зміст своїх вимог і заперечень, тягар доказування лежить на сторонах спору, а суд розглядає справу виключно у межах заявлених ними вимог та наданих доказів. Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову.

Тому, позивачу необхідно надати позовну заяву, в якій уточнити зміст позовних вимог, зазначити, в чому полягає порушення прав та інтересів позивача з посиланням на норми матеріального права, що поширюються на спірні правовідносини, а також уточнити позовні вимоги та підстави позову у відповідності зі ст. 16 ЦК України. Після виправлення недоліків уточнену позовну заяву необхідно надати для суду та її копії у відповідності до кількості учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», Київської міської державної адміністрації, треті особи: Головне управління Держспоживслужби у м. Києві, ТОВ «Екжитлоком» про захист прав споживача, визнання дій такими, що порушують права споживача, списання заборгованості,- залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання ухвали суду у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Осаулов А.А.