Справа № 234/5172/21
Провадження № 2/234/2718/21
Краматорський міський суд Донецької області в складі:
головуючого - судді Переверзевої Л.І.,
секретаря - Горбатової Л.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Краматорську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу, суд -
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення боргу, посилаючись на наступні обставини.
02.10.2014 року ОСОБА_4 уклав з ОСОБА_2 договір позики. Відповідно до договору позики ОСОБА_2 прийняла у борг суму 10 000 (десять тисяч) доларів США, що на день подання позову еквівалентно 278 400 гривень. Відповідно до договору позики ОСОБА_2 , зобов`язалася повернути борг в повному обсязі не пізніше 02.10.2020 року.
03.04.2021 року ОСОБА_4 уклав з ОСОБА_1 , договір відступлення права вимоги, згідно якого я (цесіонарій) набуваю право вимоги, належне ОСОБА_4 , і стаю кредитором за договором позики від 02.10.2014 року, який було укладено мiж ОСОБА_4 і ОСОБА_2 04.04.2021 року боржнику було відправлено повідомлення про укладення договору про відступлення права вимоги новому кредитору зобов`язання ОСОБА_2 не виконала, борг не повернула. На зв`язок не виходить.
Відповідно до п. 9.3 договору позики від 02.10.2014 року, у разі порушення позичальником будь-якого зобов`язання за договором, він зобов`язується сплатити на кори позичальника штраф у розмірі сто відсотків від суми, яка визначена в п. 1 Договору позики 02.10.2014 p.
Розмір штрафу складає 278 400,00 * 100%=278 400,00 гривень.
Просив стягнути з ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ), суму основного договором позики від 02.10.2014 рок у розмірі 278 400,00 гривень, а також штраф за невиконання грошових зобов`язань за договором позики від 02.10.2014 року у сумі 278 400,00 гривень, а усього 556 800,00 гривень
В судове засідання позивач не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі.
Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.
Згідно вимог статі 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що є в матеріалах справи, оскільки відповідач був повідомлений належним чином про розгляд справи, не повідомив про причини своєї відсутності, відзиву на позов не надав. Позивач не заперечував проти ухвалення заочного рішення у справі.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлені наступні обставини.
Згідно п. 2 Договору позичальник засвідчила, що отримала кошти від позикодавця повністю ще до підписання договору.
03.04.2021 між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 укладено договір відступлення права вимоги, згідно якого ОСОБА_1 став новим кредитором за Договором позики від 02.10.2014 року, укладеним між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , та отримав право вимоги до ОСОБА_2 про повернення на його користь боргу, згідно Договору позики від 03.04.2021 року, про що письмовим листом повідомлено позичальника ОСОБА_2 .
Згідно п. 12 Договору про відступлення права вимоги від 09.12.2020, він набирає чинності з моменту його підписання сторонами та діє до повного виконання боржником своїх зобов`язань за кредитним договором.
Відповідачка свої зобов`язання щодо повернення коштів не виконала.
Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Згідно зі ст. 1046 ЦК України, за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
Відповідно до ч.2 ст. 1047 ЦК України на підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей.
Відповідно до ст. 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Статтею 610 ЦК України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
За своїми ознаками договір позики є реальним, оплатним або диспозитивно безоплатним, одностороннім, строковим або безстроковим.
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 1046 ЦК України договір позики вважається укладеним в момент здійснення дій з передачі предмета договору на основі попередньої домовленості.
Ця особливість реальних договорів зазначена в частині другій статті 640 ЦК України, за якою якщо відповідно до акта цивільного законодавства для укладення договору необхідні також передання майна або вчинення іншої дії, договір є укладеним з моменту передання відповідного майна або вчинення певної дії.
Письмова форма договору позики внаслідок його реального характеру є доказом не лише факту укладення договору, а й передачі грошової суми позичальнику.
Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом України у постановах: від 02 липня 2014 року у справі № 6-79цс14 та від 24 лютого 2016 року у справі № 6-50цс16.
Згідно з частиною першою статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Частиною першою статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Частиною другою статті 533 ЦК України встановлено, що сторони можуть визначити в грошовому зобов`язанні грошовий еквівалент в іноземній валюті.
Сума, що підлягає сплаті за зобов`язанням, визначається в гривнях за офіційним курсом Національного банку України, встановленим для відповідної валюти на день платежу, якщо інший порядок її визначення не передбачений договором або законом чи іншим нормативно-правовим актом.
Ця норма кореспондується із приписами статті 524 ЦК України, згідно з якими зобов`язання має бути виражене у грошовій одиниці України - гривні. Сторони можуть визначити грошовий еквівалент зобов`язання в іноземній валюті.
Тобто виконання зобов`язання у гривнях з урахуванням еквівалента іноземної валюти можливе лише у разі якщо сторони узгодили це у договорі.
У такому разі сума, що підлягає сплаті за зобов`язанням, визначається в гривнях за офіційним курсом НБУ, встановленим для відповідної валюти на день платежу, якщо інший порядок її визначення не передбачений договором або законом чи іншим нормативно-правовим актом.
Відповідно до п. 1 договору позики сума, що підлягає сплаті в гривнях визначається одноосібно позикодавцем на день платежу.
У строк, визначений договором, а саме 02.10.2020 року відповідачка зобов`язання за договором позики не виконала.
Крім того, пунктом 9.3 Договору позики від 02.10.2014 року передбачено, що у разі порушення позичальником будь-якого зобов`язання за договором позичальник зобов`язується сплатити на користь позикодавця штраф в розмірі 100% суми, визначеної в п. 1 Договору.
За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.
Згідно із частиною першою статті 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу.
Таким чином, в разі укладення кредитного договору, неустойка поділяється на встановлену законом (розмір та підстави стягнення якої визначаються актами законодавства) та договірну (розмір та підстави стягнення якої визначаються сторонами в самому договорі).
Враховуючи вищевикладене, а також невиконання ОСОБА_2 умов Договору позики, вимога про стягнення з неї 278400,00 грн. штрафу також підлягає задоволенню.
Виходячи з викладеного, суд вважає необхідним задовольнити позовні вимоги за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу та стягнути з відповідачки на користь позивача суму боргу в розмірі 278400,00 грн. та штраф у розмірі 278400,00 грн., а всього 556800,00 гривень.
На підставі ст. 141 ЦПК України, суд вважає, також необхідним стягнути з відповідачки на користь держави судові витрати у вигляді судового збору у сумі 5568,00 гривень.
На підставі статей 526, 530, 625, 1046, 1049 ЦК України, керуючись статтями 10, 12, 81, 263, 265, 280-281 ЦПК України суд,
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , суму боргу за договором позики від 02.10.2014 року (на підставі Договору про відступлення права вимоги від 03.04.2021 року) у розмірі 278400 (двісті сімдесят вісім тисяч чотириста) гривень 00 копійок, штраф у розмірі 278400 (двісті сімдесят вісім тисяч чотириста) гривень 00 копійок, а всього 556800 (п`ятсот п`ятдесят шість тисяч вісімсот) гривень 00 копійок
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 у дохід державного бюджету судовий збір в розмірі 5568 гривень 00 копійок.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Донецького в апеляційного суду через Краматорський міський суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Суддя Краматорського міського суду Л. І. Переверзева