Справа №: 653/661/21
Провадження № 2/653/678/21
У Х В А Л А

іменем України

01 квітня 2021 року

Суддя Генічеського районного суду Херсонської області Делалова О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Гринечко Сергій Богданович до ОСОБА_2 , третя особа - орган опіки і піклування Генічеської районної державної адміністрації в особі служби у справах дітей про позбавлення батьківських прав, -

В С Т А Н О В И В :

Адвокат Гринечко С.Б. в інтересах позивача ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа - орган опіки і піклування Генічеської районної державної адміністрації в особі служби у справах дітей про позбавлення батьківських прав.

Суддя, отримавши позовну заяву, перевіряє її відповідність вимогам статей 175, 177 ЦПК України, а також чи не мають місце випадки, коли позовну заяву необхідно повернути, відмовити у відкритті провадження.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї документи, приходжу до висновку, що позовна заява подана з порушенням вимог ст. 175 та ст. 177 ЦПК України.

Згідно п. 15 Постанови Пленуму ВСУ від 30.03.2007 року № 3 "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав", позбавлення батьківських прав (тобто прав на виховання дитини, захист її інтересів, на відібрання дитини в інших осіб, які незаконно її утримують, та ін.), що надані батькам до досягнення дитиною повноліття і ґрунтуються на факті спорідненості з нею, є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують батьківських обов`язків, а тому питання про його застосування слід вирішувати лише після повного, всебічного, об`єктивного з`ясування обставин справи, зокрема ставлення батьків до дітей.

Позбавлення батьківських прав є крайнім заходом, особи можуть бути позбавлені батьківських прав виключно з підстав, передбачених статтею 164 Сімейного кодексу України.

Згідно із ч. 4, 5 ст. 19 Сімейного кодексу України, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Однак, позивачем не зазначено чи зверталась остання до відповідного органу опіки та піклування з питанням позбавлення батьківських прав та чи розглядалось таке питання органом опіки та піклування із винесенням письмового висновку про доцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 .

Позивачка просить витребувати з органу опіки та піклування Генічеської РДА висновок про доцільність позбавлення відповідача батьківських прав, однак при цьому не зазначила чи зверталась вона до вказаного органу з цього питання, а відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи вправі подати до суду клопотання про витребування доказів лише у разі неможливості самостійно надати цей доказ.

Разом з тим, будь- яких обставин щодо неможливості самостійно подати вказаний доказ суду, позивачкою не зазначено, а виходячи з принципу диспозитивності цивільного судочинства, збирання доказів не є обов`язком суду, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках .

Крім того, позивачкою не дотримана процесуальна форма вказаного клопотання, встановлена ст. 84 ЦПК України.

Також позивач, заявляючи вимогу про позбавлення відповідача батьківських прав не надає акти обстеження житлово-побутових умов проживання дитини, батьків, характеристики на батьків, довідку про склад сім`ї, докази, що відповідач дійсно ухиляється від батьківських обов`язків, на які суд може посилатись при постановленні рішення суду та встановлення істини по справі.

Позбавлення батьківських прав є виключною мірою, яка тягне за собою серйозні правові наслідки як для батька (матері), так і для дитини (ст. 166 СК України). Таким чином, позбавлення батьківських прав допускається лише тоді, коли змінити поведінку батьків у кращу сторону неможливо, і лише при наявності вини в діях батьків.

Однак позивачкою у заяві не зазначено, до заяви не долучено належних доказів щодо попередження батька про необхідність змінити ставлення до виховання дитини.

Надана позивачем суду нотаріально завірена заява відповідача, свідчить про те що він погоджується на скасування усиновлення, а не на позбавлення його батьківських прав, що має за собою різні правові наслідки.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви позивач додала клопотання, в якому просить звільнити її від сплати судового збору. На обґрунтування клопотання позивач посилається на статтю 8 Закону України «Про судовий збір» та вказує на своє скрутне матеріальне становище.

Відповідно до ч.3 ст.136 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з п.29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (із змінами та доповненнями) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати дійсно врегульовано ст.8 Закону України «Про судовий збір», за змістом якої суд може звільнити від його сплати, враховуючи майновий стан сторони, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

До заяви про звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 не надала доказів, що підтверджують її реальний майновий стан та про неможливість сплати нею судового збору, а з наданих доказів взагалі неможливо зробити висновок про можливість позивача існувати та виховувати дитину, оскільки доходів взагалі немає.

Тому, заявник має надати суду належне обґрунтування клопотання про звільнення його від сплати судового збору, чи сплатити судовий збір.

Виходячи з вищевикладеного, подана позовна заява не відповідає вимогам, встановленим законодавством.

Згідно із ч. 1 ст.185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовну заяву слід залишити без руху та надати строк для усунення вказаних недоліків.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Гринечко Сергій Богданович до ОСОБА_2 , третя особа - орган опіки і піклування Генічеської районної державної адміністрації в особі служби у справах дітей про позбавлення батьківських прав - залишити без руху для усунення недоліків, зазначених у описовій частині ухвали.

Для усунення недоліків заяви встановити десятиденний строк з дня вручення ухвали суду.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання ухвали суду, позовна заява буде вважатися неподаною та їй повернута.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Генічеського районного суду О. М. Делалова