Справа № 147/393/19
Провадження № 2/147/17/21
УХВАЛА

31 серпня 2021 року смт. Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Вінницької області Мудрак А.М. розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Мудрак А.М. у цивільній справі №147/393/19 за позовом ОСОБА_2 до Свято-Різдва Богородиці Релігійної громади села Четвертинівка Тростянецького району Тульчинської єпархії Української Православної Церкви, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Управління національностей та релігій Вінницької обласної державної адміністрації про визнання недійсним рішення загальних зборів та визнання протиправним і скасування наказу,

в с т а н о в и в:

У провадженні Тростянецького районного суду Вінницької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до Свято-Різдва Богородиці Релігійної громади села Четвертинівка Тростянецького району Тульчинської єпархії Української Православної Церкви, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Управління національностей та релігій Вінницької обласної державної адміністрації про визнання недійсним рішення загальних зборів та визнання протиправним і скасування наказу.

Представником позивача ОСОБА_2 адвокатом Ткаченком К.Д. за допомогою системи «Електронний суд» 30 серпня 2021 року подано до суду заяву про відвід судді Мудрак А.М. мотивовану тим, що ухвалою Третьої дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя від 28 липня 2021 рроку "Про відкриття дисциплінарної справи стосовно судді Тростянецького районного суду Вінницької області ОСОБА_5 " стосовно судді ОСОБА_5 відкрито дисциплінарне провадження № 1717/3ДП/15-21. Згідно ухвали ВРП встановлено, що відомості викладені у скаргах ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 можуть свідчити у діях судді Тростянецького районного суду Вінницької області ОСОБА_5 ознак дисциплінарних проступків, що має наслідком притягнення судді до дисциплінарної відповідальності з підстав, передбачених підпунктом "а" пункту 1, пунктом 2, пунктом 4 частини першої статті 106 ЗУ "Про судоустрій і статус суддів". З приводу зазначених звинувачень на розгляді ВРП перебуває не вирішене станом на 01 вересня 2021 року дисциплінарне провадження, за наслідкам якого може бути ухвалене одне з передбачених ст. 109 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» рішення. В своїх поясненнях суддя Мудрак А. М. на скаргу адвоката Ткаченко К. Д., з приводу зазначених грубих порушень процесуального закону, що призвели до непоправного порушення прав потерпілих осіб, в інтересах яких було подано скаргу до ВРП, посилається на те, що нею було неодноразово роз`яснено скаржникам право на відвід головуючої в справі. З наведеного приходить до висновку що єдиний спосіб, в який можливо уникнути зазначених аналогічних процесуальних порушень при розгляді тієї чи іншої справи суддею Мудрак А. М., це її відведення від розгляду справи внаслідок висловлення їй недовіри. Крім того вважає, що суддя Мудрак А. М., з суб`єктивних підстав, у зв`язку із представництвом інтересів його клієнта в справі № 147/393/19, може ухвалити рішення не на користь його клієнта, виключно з мотивів особистої помсти адвокату за його принципову позицію в іншій справі № 147/383/21, по результатам розгляду якої відносно судді порушено дисциплінарне провадження.

Вивчивши матеріали цивільної справи та поданої заяви про відвід, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу.

У квітні 2019 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до Свято-Різдва Богородиці Релігійної громади села Четвертинівка Тростянецького району Тульчинської єпархії Української Православної Церкви, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа Вінницька обласна державна адміністрація, в особі Управління національностей та релігій, про визнання недійсним рішення загальних зборів від 27.02.2019, оформлених протоколом №1.

Ухвалою Тростянецького районного суду Вінницької області від 12.04.2019 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено підготовче засідання у справі. Ухвалою Тростянецького районного суду Вінницької області від 02.12.2019 закрито підготовче провадження у справі та призначено її до судового розгляду по суті.

На підставі розпорядження керівника апарату Тростянецького районного суду Вінницької області № 94 від 07.02.2020 щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ у зв`язку із відрахуванням із штату суддів Тростянецького районного суду Вінницької області головуючого по справі ОСОБА_9 на підставі наказу від 05.02.2020 № 6-к, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.07.2020 у справі № 147/393/19(провадження 2/147/35/20) визначено головуючого суддю Мудрак А.М.

Ухвалою судді від 03 серпня 2020 року прийнято до свого провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Свято-Різдва Богородиці Релігійної громади села Четвертинівка Тростянецького району Тульчинської єпархії Української Православної Церкви, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Управління національностей та релігій Вінницької обласної державної адміністрації про визнання недійсним рішення загальних зборів та визнання протиправним і скасування наказу та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Розгляд справи призначено на 11.00 год. 01 вересня 2021 року.

Відповідно до ч.1 ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Згідно з положеннями ч.3 ст. 40 ЦПК України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Суд, ознайомившись із заявою про відвід, дослідивши матеріали справи, переконаний, що підстави для задоволення заявленого відводу, передбачені ст. 36 ЦПК України, відсутні, а мотиви відводу є надуманими та необґрунтованими.

Статтею 36 ЦПК України передбачено підстави, за наявності яких суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу.

Так, пунктом 5 частини 1 вказаної статті ЦПК України передбачено як підставу для відводу судді наявність інших обставин, що викликають сумнів у його неупередженості або об`єктивності.

Частиною 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання в діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом.

Відповідно до п. 12 Висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських суддів для Комітету міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів, передбачено, що незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При винесенні судових рішень щодо сторін у судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає, на здатність судді приймати незалежні рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Так, у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі № 5 - 15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01 березня 2012 року у справі № 5 - 15п12).

Як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року в справі «Білуха проти України» наявність безсторонності визначається в тому числі і тим, чи забезпечує суд умови, за яких були б неможливі сумніви у його безсторонності.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч.1 ст. 44 ЦПК України).

Як вбачається із практики Європейського суду з прав людини особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (п. 43 рішення Європейського суду «Веттштайн проти Швейцарії»).

Представник позивача - адвокат Ткаченко К.Д. заявляючи відвід покликається на те, що відносно судді ОСОБА_5 ухвалою Третьої дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя від 28.07.2021 відкрито дисциплінарне провадження №1717/ЗДП/15-21 за його скаргою поданої в інтересах ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 у справі № 147/383/21. Вказані адвокатом Ткаченком К.Д обставини не є підставою для відводу судді, а його сумнів в неупередженості судді не є об`єктивно виправданим.

Згідно з ч.4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Наявність скарги щодо судді у провадженні Вищої ради правосуддя, відкриття дисциплінарного провадження за скаргою адвоката Ткаченка К.Д. у справі № 147/383/21 не породжує конфлікту інтересів у діяльності судді щодо розгляду конкретної цивільної справи.

Таким чином, зазначені в заяві про відвід обставини, на які посилається ОСОБА_1 як на підстави відводу, є припущеннями, відповідно, не можуть свідчити про наявність обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді Мудрак А.М., при розгляді вказаної справи.

За таких обставин суд доходить висновку про необгрунтованість заяви про відвід та вважає за необхідне вирішення питання про відвід судді передати на розгляд іншому судді, визначеному в порядку, передбаченому ст. 33 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 36, 40 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Визнати відвід, поданий до суду представником позивача адвокатом Ткаченком К.Д. головуючому у справі судді Мудрак А.М. - необгрунтованим.

Передати заяву про відвід судді Тростянецького районного суду Вінницької області Мудрак А.М. в цивільній справі №147/393/19 до канцелярії Тростянецького районного суду Вінницької області для визначення іншого судді у порядку, встановленому ч.1 ст. 33 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя А.М. Мудрак