Справа № 629/1711/21
Провадження № 2/629/756/21
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15.04.2021 року суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області Ткаченко О.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , від імені якої діє ОСОБА_2 , до Виробничого кооперативу «Сова» про стягнення заборгованості, -

встановив:

Представник позивача звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача ВК «Сова» на користь ОСОБА_1 про визнання дії протиправною, стягнення заборгованості, моральної шкоди та судових витрат.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки вона подана з порушенням вимог ст.175,177 ЦПК України, виходячи з наступного.

Пунктом 3 частини 3 статті 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно п.1, п.10 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Розмір судового збору визначається відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» та справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п.2 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлена 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01 січня 2021 року складає 2270 гривень, тобто розмір судового збору повинен складати 908 гривень.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» ставка судового збору за подання позовної заяви фізичною особою майнового характеру встановлюються у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до правової позиції, викладеної в постанові Верховного Суду від 28 листопада 2018 року у справі 761/11472/15-ц, позовна вимога про відшкодування моральної шкоди є майновою вимогою, оскільки позивач її визначив у грошовому вимірі.

Отже, позивачем при подачі позову повинно бути сплачено судовий збір за подання заяви майнового характеру у розмірі 908 гривень та немайнового характеру у розмірі 908 гривень.

Згідно ст.8 Закону України «Про судовий збір» та ст.136 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину- інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. При цьому особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті збору в установленому законом порядку й розмірі. На підтвердження незадовільного майнового стану можуть бути надані: довідка про доходи; довідка про склад сім`ї, наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї; документи про відсутність рухомого або нерухомого майна; банківські документи про відсутність на рахунку коштів; довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з клопотанням про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, суд повинен встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

Враховуючи, що позовна заява повинна містити свої вимоги щодо предмету спору а клопотання про звільнення її від сплати судового збору з доказами про незадовільний майновий стан позивача подаватися окремо, суд позбавлений можливості вирішити вказане питання.

Крім того, згідно ч.2 ст.175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується заявником або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч.7 ст.177 ЦПК України до позовної заяви підписаного представником заявника додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника заявника.

Частиною 1 статті 247 ЦК України передбачено, що строк довіреності встановлюється у довіреності. Якщо строк довіреності не встановлений, вона зберігає чинність до припинення її дії.

Згідно п.1 ч.1 ст.248 ЦК України представництво за довіреністю припиняється у разі закінчення строку довіреності.

Крім того, відповідно до ч.2 ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно до ч.4 ст.95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку встановленому чинним законодавством.

Порядок засвідчення копій документів визначений п.п.5.26,5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно розпорядчої документації Вимоги до оформлювання документів (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 №55. За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів "Згідно з оригіналом"; назви посади; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, представником позивача ОСОБА_2 на підтвердження своїх повноважень була додана копія довіреності №1671 від 26.10.2018, яка належним чином не завірена, зі строком дії до 26.10.2019.

Крім того, згідно з Рішенням Конституційного Суду України від 28 листопада 2013 року №12-рп/2013 громадська організація може захищати в суді особисті немайнові та майнові права як своїх членів, так і права та охоронювані законом інтереси інших осіб, які звернулися до неї за таким захистом, лише у випадках, якщо таке повноваження передбачено в її статутних документах та якщо відповідний закон визначає право громадської організації звертатися до суду за захистом прав та інтересів інших осіб.

З правового висновку, який міститься у постанові Верховного суду від 31 березня 2021 року у справі №640/21611/19, адміністративне провадження № К/9901/13123/20, вбачається, що вирішуючи питання щодо права громадських організацій на звернення до суду в інтересах інших осіб, суди повинні з`ясувати: статус громадської організації та її засновників, їхню безпосередню заінтересованість у вирішенні питання, що є предметом позову; мету громадської організації та її безпосередній зв`язок із предметом позову; інтереси яких саме осіб є предметом судового захисту; чи зверталися ці особи за захистом своїх прав до громадської організації; добросовісність дій громадської організації, що звертається до суду.

Проте, представником позивача не надано належних документів щодо повноважень ГО «РУХ «СПРАВЕДЛИВИЙ КРИВБАС» на захист порушених прав позивача, як члена даної організації в суді.

Відповідно до ст.185 ЦПК України заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.95,136,175,177,247,248,258,260 ЦПК України, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені якої діє ОСОБА_2 , до Виробничого кооперативу «Сова» про стягнення заборгованості - залишити без руху.

Повідомити представника позивача про необхідність протягом десяти днів з моменту отримання ухвали виправити недоліки заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити представнику позивача, що в разі невиконання вимог, вказаних в ухвалі про залишення заяви без руху, заява вважатиметься неподаною та буде йому повернута.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Суддя О.А.Ткаченко