ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-з/753/241/21
У Х В А Л А

про відмову в задоволенні заяви про забезпечення позову

"01" вересня 2021 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Комаревцева Л.В. розглянувши заяву позивача про забезпечення позову ОСОБА_1 до Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) м. Київ, Державного підприємства «Управління житловими будинками» Управління справами апарату Верховної ради України шляхом накладення арешту та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2021 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшла заява позивача про забезпечення позову ОСОБА_1 до Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) м. Київ, Державного підприємства «Управління житловими будинками» Управління справами апарату Верховної ради України шляхом накладення арешту та зобов`язання вчинити дії.

01.09.2021 справа передана до провадження судді Комаревцевої Л.В.

Заявник посилається на те, що відповідач протиправно зареєстрував за Державним підприємством «Управління житловими будинками» Управління справами апарату Верховної ради України право власності на майно, квартиру АДРЕСА_1 , де функціонує Пункт охорони здоров`я. Відтак має намір звернутись до суду з позовом про скасування державної реєстрації до подання якого просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно та забороною вчиняти певні дії

Положеннями ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ст. 151 ЦПК України, суд на прохання осіб, які беруть участь у справі, може вжити заходи забезпечення позову. У заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: причини, у зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтування його необхідності, інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Згідно з ст. 150 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно або грошові кошти, забороною вчиняти певні дії, встановленням обов`язку вчинити певні дії, забороною іншим особам здійснювати платежі або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання, зупиненням продажу описаного майна, зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку, передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України за № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» суд, при розгляді заяви про забезпечення позову, повинен з`ясувати характер спору, що виник між сторонами, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Забезпечення позову - це сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо існує ймовірність невиконання судового рішення у майбутньому або виникнення складнощів під час його виконання.

Під час вирішення питання щодо наявності підстав для забезпечення позову суд повинен врахувати обґрунтованість заявленого клопотання, пов`язаність заходів забезпечення позову з предметом позову, співмірність заходів забезпечення із заявленими вимогами, а також необхідність запобігти порушенню прав третіх осіб в зв`язку з вжиттям судом заходів забезпечення позову (ч. 3 ст. 150 ЦПК України).

Також, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 151 ЦПК України, заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником та має містити: пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення.

Суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові (ч. ч. 1,2,3 ст. 154 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Разом з тим, в заяві про забезпечення позову заявником не доведено, що його права можуть бути порушені у разі невжиття заходів забезпечення позову та невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, а також не надано підтвердження наміру відповідачів навмисно ухилитися від виконання рішення суду. При цьому заявлені вимоги у заяві про забезпечення позову є неспіввісними з позовом, який має намір пред`явити позивач.

Аналізуючи викладене, суд дійшов висновку, що заява позивача про забезпечення позову ОСОБА_1 до Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) м. Київ, Державного підприємства «Управління житловими будинками» Управління справами апарату Верховної ради України шляхом накладення арешту та зобов`язання вчинити дії, є необґрунтованою та в її задоволенні слід відмовити.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 149-154, 260, 261, 263, 353-355, пп. 15.5 п. 15 Розділу XIII Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви позивача про забезпечення позову ОСОБА_1 до Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) м. Київ, Державного підприємства «Управління житловими будинками» Управління справами апарату Верховної ради України шляхом накладення арешту та зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду. Апеляційна скарга подається на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду яким ухвалено оскаржуване судове рішення.

Повний текст ухвали виготовлено 01.09.2021

Суддя Комаревцева Л.В.