Справа № 182/6772/20
Провадження № 2/0182/302/2021
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

20.04.2021 року м. Нікополь

Суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області Кобеляцька-Шаховал І.О., розглянувши у спрощеному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Регіональної філії «Придніпровська залізниця» АТ «Українська залізниця» про скасування наказу про оголошення догани, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до Регіональної філії «Придніпровська залізниця» АТ «Українська залізниця» про скасування наказу про оголошення догани.

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що з 05 квітня 2007 року та по теперішній час працює помічником машиніста електропоїзда в структурному підрозділі «Нікопольського моторвагонного депо» регіональної філії «Придніпровська залізниця» АТ «Українська залізниця». У відповідності до ст.21 КЗпП України, між ним та відповідачем була укладена угода, за якою він зобов`язався виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства зобов`язувався виплачувати заробітну плату і забезпечити умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін. 28 жовтня 2020 року він з заявою звернувся до начальника моторвагонного депо ОСОБА_2 , у якій просив надати йому інформацію щодо притягнення його до дисциплінарної відповідальності, оскільки зі слів заступника начальника з кадрових питань ОСОБА_3 та зі слів РГТЧЗЕ ОСОБА_4 його нібито було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани. Таким чином, він дізнався, що наказом від 23 жовтня 2020 року № 11/С РПЧ-2 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності помічника машиніста електропоїзда структурного підрозділу «Нікопольського моторвагонного депо» йому оголошено догану. З наказом № 11/С РПЧ-2 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності помічника машиніста електропоїзда структурного підрозділу «Нікопольського моторвагонного депо» він не згоден, виходячи з наступного. Як вбачається зі змісту наказу, на нього накладено дисциплінарне стягнення за невиконання нібито посадових обов`язків, а не за порушення трудової дисципліни. Тобто, в даному випадку, на йому думку, відповідач порушив вимоги ч.4 ст.149 КЗпП та визначений пункт 31 Типових правил внутрішнього трудового розпорядку, затверджених постановою Державного комітету СРСР з праці і соціальних питань від 20 липня 1984 року № 213, про триденний строк для повідомлення наказу про оголошення стягнення працівникові під розпис. Отже, пропуск цього строку означає, що порушено порядок застосування дисциплінарного стягнення. Окрім зазначеного, в наказі від 23 жовтня 2020 року № 11/С РПЧ-2 не вказано номер службового телефону виконавця, чим порушено вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 7 квітня 2003 року № 55, а саме: вимоги п.4.1: «Готуючи та оформлюючи документи, використовують такі реквізити: 01 - зображення Державного Герба України, герба Автономної Республіки Крим; 02 - зображення емблеми організації або товарного знака (знака обслуговування); 28 - прізвище виконавця і номер його телефону; 32 - запис про державну реєстрацію»; вимоги п.4.4: «Документи, що їх складають в організації, повинні мати такі обов`язкові реквізити; назва організації (07), назва виду документа (10) (не зазначають на листах), дата (11), реєстраційний індекс документа (12), заголовок до тексту документа (19), текст документа (21), підпис (23). Оформлюючи різні види документів, відповідно до нормативних документів, крім зазначених обов`язкових реквізитів, використовують такі: 01, 02, 03, 04, 05, 06, 0 8, 09, 13, 14, 15, 16,17, 18, 22, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32»; вимоги п.5.28: «Прізвище або прізвище, ім'я та по батькові виконавця документа і номер його службового телефону зазначають на лицьовому боці в нижньому лівому куті останнього аркуша документа». Крім цього, враховуючи, той факт, що він є членом первинної профспілкової організації Вільної профспілки залізничників України Криворізького локомотивного депо (ППО ВПЗУ КЛД), адміністрацією депо було проведено оперативну нараду 21 жовтня 2020 року без присутності представника профспілкової організації, чим порушено вимоги Колективного договору Державного підприємства «Придніпровська залізниця», а саме: п.2.2.11, в якому зазначено: «На оперативні наради, на яких розглядаються випадки браку в роботі чи порушення трудової дисципліни запрошувати представника профспілкового органу профспілкової організації, членом якої є цей працівник»; Витяг п.2.2.11 Колективного договору у додатку № 7).); вимоги Колективного договору депо, в якому зазначено: «Не розглядати на оперативних нарадах випадки браку в роботі чи порушення трудової дисципліни без представника профкому (цехкому), профспілкової організації якого є цей працівник»; вимоги Колективного договору депо, в якому зазначено: «Матеріали по оперативній нараді надавати в профком для ознайомлення не пізніше, ніж за дві години до початку наради»; вимоги ст.18 Кодексу законів про працю України, яка наголошує: «Положення колективного договору поширюються на всіх працівників підприємства, установи, організації, незалежно від того, чи є вони членами професійної спілки, і є обов`язковими як для власника або уповноваженого ним органу, так і для працівників підприємства, установи, організації»; вимоги ст.9 Закону України «Про колективні договори і угоди», яка наголошує: «Положення колективного договору поширюються на всіх працівників підприємства, установи, організації, незалежно від того, чи є вони членами професійної спілки, і є обов`язковими як для роботодавця, так і для працівників підприємства. Положення генеральної, галузевої (міжгалузевої), територіальної угод діють безпосередньо і є обов`язковими для всіх суб`єктів, що перебувають у сфері дії сторін, які підписали угоду». Тобто, в даному випадку, начальник моторвагонного депо ОСОБА_2 проігнорував лист ППО ВПЗУ КЛД «Щодо процедури проведення оперативної наради відповідно до вимог Галузевої угоди, Колективного договору, наказів «Укрзалізниці»» від 12 жовтня 2020 року № 77, не надав запрошення, не зазначив пункт посадової інструкції помічника машиніста електропоїзда у відповідності до займаної посади та укладеного трудового договору, не надав до ППО ВПЗУ КЛД матеріали по оперативній нараді. Окрім цього, в оскаржуваному наказі зазначено, що позивач порушив вимоги п.3.10 Інструкції ЦТ- 0106; п.5 Додатку 2 Інструкції ЦТ-0106; п.4.1 Інструкції ЦТ-0107; п.4.3 Інструкції ЦТ-0107. Однак, в наказі № 11/С РПЧ-2 не зазначено, вимоги якого пункту своєї посадової інструкції (помічника машиніста електропоїзда) позивач порушив чи не виконав. Тобто, це стало можливим через те, що адміністрацією депо взагалі не розроблено, не затверджено та не доведено йому під розписку посадову інструкцію «помічника машиніста електропоїзда ОСОБА_1 », що, в свою чергу, є порушеннями адміністрацією депо вимог Загальних положень Довідника кваліфікаційних характеристик професій працівників (включені у Випуск 1 ДКХП, затверджений наказом Мінпраці від 29 грудня 2004 року № 336 (із змінами і доповненнями, внесеними наказом Міністерства праці та соціальної політики України від 29 липня 2009 року № 289, наказами Міністерства соціальної політики України від 25 вересня 2013 року № 621, від 28 листопада 2013 року М 818, від 22 вересня 2015року № 951), а саме: вимоги абзацу 2 пункту 6: «Конкретний перелік посадових обов`язків визначається посадовими інструкціями керівників, професіоналів, фахівців, технічних службовців, які розробляють і затверджують на основі Довідника роботодавці, ураховуючи конкретні завдання та обов`язки, функції, права, відповідальність працівників цих груп та особливості штатного розпису підприємства, установи, організації»; вимоги абзацу 3 пункту 6: «Інструкції повинні відображати повний перелік завдань та обов`язків, повноважень і відповідальності, у разі потреби мати необхідні пояснення, а всі терміни - чіткі визначення»; вимоги абзацу 6 пункту 6: «Посадові інструкції після їх затвердження керівником підприємства, організації, установи або за дорученням його заступниками, доводяться до працівника під розписку»; вимоги абзацу 6 пункту 8: «Посадові інструкції складаються для працівників усіх посад, що зазначені в штатному розписі». Всі вище перелічені факти свідчать, що порушення вимог посадової інструкції відсутні, що, в свою чергу, вказує на недоведеність провини взагалі, чим порушено вимоги абз.3 ст.149 КЗпП України, яка наголошує: «При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості скоєного проступку та заподіяну ним шкоду, обставини, за яких скоєно проступок, та попередню роботу працівника». Отже, з аналізу норм трудового права, що регулює дані правовідносини, щодо порядку притягнення до дисциплінарної відповідальності, слід дійти висновку, що для правомірного притягнення до дисциплінарної відповідальності працівника необхідна сукупність таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника і які прямо випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку та пов`язані з ним, та прямо на нього покладені; невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків, як проступок має бути винним і не пов`язаними з поважними причинами; для накладення дисциплінарного стягнення має бути встановлена подія (проступок) і обов`язково вина працівника, і дані обставини (подія і склад порушення) мають бути доведені саме роботодавцем, є неприпустимим перекладення на працівника обов`язку по доказуванню своєї невинуватості. Таким чином, враховуючи вищевикладене, позивач вважає, що дії відповідача є незаконними, а тому він змушений звернутися до суду та просить визнати наказ від 23 жовтня 2020 року № 11/С РПЧ-2 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності помічника машиніста електропоїзда структурного підрозділу «Нікопольського моторвагонного депо» ОСОБА_1 - неправомірним та скасувати його. А також стягнути з відповідача на свою користь витрати по сплаті судового збору в розмірі 840 грн. 80 коп., які ним були сплачені при подачі позову до суду.

Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 16 грудня 2020 року дану справу було прийнято до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Учасникам справи було надіслано копію ухвали про відкриття провадження у справі та одночасно надіслано копії позовної заяви та доданих до неї документів. Відповідачу було встановлено строк для надіслання (надання) до суду відзиву, у відповідності до ст.178 ЦПК України, на позовну заяву і всіх доказів, що підтверджують заперечення проти позову (а.с.11-12).

Відповідач - Регіональна філія «Придніпровська залізниця» АТ «Українська залізниця», будучи належним чином повідомленою про розгляд справи, про що свідчить повідомлення про поштове відправлення, своїм правом, передбаченим ст.178 ЦПК України, скористалась та подала до суду відзив на позовну заяву, згідно якого проти задоволення позову заперечувала, посилаючись на наступні обставини. Згідно наказу № 56/ос від 05 квітня 2017 року, ОСОБА_1 був прийнятий на роботу в Нікопольське моторвагонне депо на посаду помічника машиніста електропоїзда. При прийомі на роботу ОСОБА_1 був ознайомлений з Колективним договором підприємства та Правилами внутрішнього трудового розпорядку, про що свідчить його особистий підпис в наказі (розпорядженні) при прийомі на роботу. Посадові обов`язки для помічника машиніста електропоїзда встановлені «Інструкцією Локомотивній бригаді» ЦТ -0106, затвердженої наказом Укрзалізниці 22 листопада 2004 року № 876/ЦЗ. П.1.1. інструкції ЦТ-0106 зазначено, що «у своїй роботі локомотивні бригади керуються Правилами технічної експлуатації залізниць України; сигналізації на залізницях України, Інструкцією з руху поїздів і маневрової роботи на залізницях України, інструкцією з експлуатації гальм рухомого складу та Інструкцією про порядок користуванні АЛС і пристроями контролю пильності машиніста, законодавчими та іншими нормативними актами з безпеки руху та охорони праці, правилами та інструкціями з технічного обслуговування і ремонту локомотивів (МВРС), чинними наказами, вказівками та інструкціями Державної адміністрації залізничного транспорту України, управлінь залізниць, дирекцій залізничних перевезень, локомотивних депо, а також вимогами цієї інструкції». Згідно вимог «Положення про порядок вивчення та перевірку знань нормативних актів з безпеки руху поїздів та маневрової роботи працівниками залізничного транспорту України», затвердженого наказом Міністерства транспорту та зв`язку України від 14 червня 2007 року № 499 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 09 липня 2007 року № 777/14044, перевірка знань нормативних актів з безпеки руху та маневрової роботи помічників машиніста проводиться при прийомі на роботу та періодично (один раз на два роки) (п.4.11 Додатку 4) П.2.7 передбачає перевірку знань порядку обслуговування та норми утримання відповідних пристроїв, споруд, механізмів та рухомого складу, передбачає ПТЕ та відповідних інструкцій, які пов`язані з характером роботи, що виконується, а також покладених на працівника посадових обов`язків. Остання періодична перевірка «знань помічника машиніста ОСОБА_1 » здійснювалась 25 квітня 2019 року (з підписом особи, що склала іспит), про що зроблений запис № 42 у Книзі обліку результатів перевірки знань нормативних актів з безпеки руху поїздів та маневрової роботи форми РБУ-10, затвердженої наказом Укрзалізниці від 30 вересня 2004 року № 760-ЦЗ. Згідно наказу № 11/с РПЧ-2/ від 23 жовтня 2020 року ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та оголошено догану за допущенні порушення, які були виявлені під час проведення комплексної перевірки щодо профілактичної роботи з питань безпеки руху працівниками Нікопольського моторвагонного депо 18-21.08.20, про що свідчить Акт. 21 серпня 2020 року під час перевірки виконання посадових обов`язків локомотивної бригади № НОМЕР_1 (машиніст електропоїзда ОСОБА_5 , помічник машиніста ОСОБА_1 ) було встановлено: після прибуття поїзду на ст.Нікополь (кінцева станція прямування поїзду), локомотивна бригада не здійснила огляд ходової частини електропоїзда та не перевірила букси на нагрівання, що є порушення вимог п.3.10 Інструкції ЦТ-0106, затвердженої наказом № 876/ЦЗ від 22 листопада 2004 року щодо після прибуття на кінцеву станцію локомотивна бригада повинна провести огляд ходових частин та перевірку буксових вузлів нагрівання. Всупереч вищевказаним вимогам, помічник машиніста електропоїзда ОСОБА_1 у службовому формулярі не зробив відмітку про ознайомлення з записом результатів проведення раптової перевірки від 12 серпня 2020 року, що є порушення вимог п.5 Додатку 2 Інструкції ЦЦТ-0106, затвердженої наказом № 876/ЦЗ від 22 листопада 2004 року щодо запису у формуляр, де вказується дата і час проведеної роботи, вид роботи, місце її проведення та результати (конкретні порушення з посиланням на пункти інструкції, наказів та інших нормативних актів, зауваження завдання, рекомендації, висновки співбесід, вжиті заходи). Під час проведення маневрових пересувань зі ст.Нікополь на тракційні колії депо помічник машиніста електропоїзда ОСОБА_1 під час виконання заходу «хвилина готовності» не доповів машиністу інформацію про протяжку швидкостемірної стрічки, що є порушенням вимог п. 4.1 Інструкції ЦЦТ-0106, затвердженої наказом № 876/ЦЗ від 22 листопада 2004 року щодо зобов`язання помічника машиніста доповісти машиністу «Переходимо на маневрові пересування, швидкостемірна стрічка протягнута, маневровий світлофор (...літер)...з ...(номер) колії білий; стрілки по маршруту (у межах видимості), маршрут ДСП приготовлений повністю, частково)». Локомотивна бригада не інформувала один одного про показання кожного маневрового світлофору двічі, що є порушення вимог п.4.3 Інструкції ЦЦТ-0106, затвердженої наказом № 876/ЦЗ від 22 листопада 2004 року щодо інформування один одного про показання кожного маневрового світлофора двічі. Під час опитування помічник машиніста електропоїзда ОСОБА_1 показав недостатній рівень знань останніх випадків транспортних подій, причини та наслідки виникнення пожежі на електропоїзді ЕРІ-207 в добу 19 червня 2020 року, що сталась у РПЧ-3, незважаючи на наявність записів у технічному формулярі та проведених інструктажів по цим випадкам. В електропоїзді ЕР1-233, вагон 01 на вогнегаснику № 1260 індикатор тиску знаходиться у червоній зоні, що є порушення вимог п.6 Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників щодо затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 15 січня 2018 року № 25 щодо положення стрілок індикаторів тиску закачаних вогнегасників (у межах робочого діапазону) та щодо огляду вогнегасників при їх експлуатації. 27 серпня 2020 року була проведена нарада під головуванням начальника депо щодо розгляду результатів проведення комплексної перевірки щодо виконання профілактичної роботи з питань безпеки руху працівниками Нікопольського моторвагонного депо від 18 серпня 2020 року. Під час проведення наради помічник машиніста електропоїзда ОСОБА_1 знаходився у щорічній відпустці, що підтверджується наказом від 14 серпня 2020 № 46/вш. Повторний розгляд порушень та недоліків, які були допущені ним та виявлені під час проведення перевірки, призначений після виходу з щорічної відпустки ОСОБА_1 30 вересня 2020 року була проведена повторна нарада. Помічник машиніста електропоїзда ОСОБА_1 надав письмове пояснення, в якому визнає допущенні ним порушення, мотивуючи їх своєю неуважністю та надав письмово (рапорт) з проханням обов`язково запросити на нараду про розгляд даних правопорушень представника первинної профспілкової організації вільної профспілки залізничників України Криворізького локомотивного депо, так як ОСОБА_1 є членом первинної профспілкової організації вільної профспілки залізничників України Криворізького локомотивного депо. Листом № 1641 від 01 жовтня 2020 року було направлено запрошення голові первинної профспілкової організації вільної профспілки залізничників України Криворізького локомотивного депо ОСОБА_6 на нараду 07 жовтня 2020 року щодо розгляду допущених порушень, які були виявлені під час проведення комплексної перевірки 21 серпня 2020 року. Голова первинної профспілкової організації вільної профспілки залізничників України Криворізького локомотивного депо ОСОБА_6 на нараду не прибув. Помічник машиніста ОСОБА_1 07 жовтня 2020 року від розгляду допущених порушень відмовився у зв`язку з неявкою на нараду представника профспілкової організації. Повторно листом № 362 від 07 жовтня 2020 року ОСОБА_6 направлені документи: копія протоколу від 07 жовтня 2020 року, копія витягу з Акту перевірки; лист-запрошення від 07 жовтня 2020 року. Також, листом № 362 від 07 жовтня 2020 року ОСОБА_6 було направлено запрошення на нараду 16 жовтня 2020 року. У зв`язку з неможливістю керівництвом структурного підрозділу «Криворізьке локомотивне депо» забезпечити явку ОСОБА_6 на нараду 16 жовтня 2020 року, Укрпоштою замовним листом № 373 від 13 жовтня 2020 року ОСОБА_6 повторно був запрошений на нараду 15 жовтня 2020 року щодо розгляду допущених порушень, які були виявлені під час проведення комплексної перевірки 21 серпня 2020 року. Листом № 372 від 13 жовтня 2020 року ОСОБА_6 надані документи: копія протоколу наради від 07 жовтня 2020 року; копія витягу з Акту перевірки; лист-запрошення від 07 жовтня 2020 року; супровідний лист від 07 жовтня 2020 року; лист-запрошення від 13 жовтня 2020 року. Додатково з метою вручення копій вищезазначених документів особисто в руки Голові первинної профспілкової організації вільної профспілки залізничників України Криворізького локомотивного депо ОСОБА_6 була направлена комісія у складі РПЧК ОСОБА_7 , РПЧЗЕ ОСОБА_4 , ПК РПЧ-2 ОСОБА_8 до Кривого Рогу (ТЧ-2). ОСОБА_6 отримав документи особисто в руки, про що поставив особистий підпис та дату отримання листа (13 жовтня 2020 року). Була здійснена відеофіксація вручення документів. 15 жовтня 2020 року ОСОБА_6 на нараду не прибув. Помічник машиніста ОСОБА_1 15 жовтня 2020 року від розгляду допущених порушень відмовився у зв`язку з неявкою на нараду представника профспілкової організації. Повторно була призначена нарада на 21 жовтня 2020 року. ОСОБА_6 укрпоштою замовним листом направлений лист запрошення від 15 жовтня 2020 року за № 1765 на нараду 21 жовтня 2020 року. Додатково начальником депо РПЧК ОСОБА_7 , РПЧЗЕ ОСОБА_4 , ПК РПЧ-2 ОСОБА_8 видане доручення № 1763 від 15 жовтня 2020 року на вручення Голові первинної профспілкової організації вільної профспілки залізничників Україні Криворізького локомотивного депо ОСОБА_6 наступних документів: копію протоколу наради від 15 жовтня 2020 року; копію витягу з графіку роботи помічника машиніста електропоїзда структурного підрозділу «Нікопольське моторвагонне депо» ОСОБА_1 ; лист-запрошення від 15 жовтня 2020 року; супровідний лист від 15 жовтня 2020 року № 1765. Голова первинної профспілкової організації вільної профспілки залізничників України Криворізького локомотивного депо ОСОБА_6 від отримання листа особисто в руки відмовився, інформація про час призначення наради на 21 жовтня 2020 року на 13-00 годин була оголошена ОСОБА_6 в усній формі, велась відеофіксація спроб вручення документів. Комісія у складі РПЧК ОСОБА_7 , РПЧЗЕ ОСОБА_4 , ПК РПЧ-2 ОСОБА_8 20 жовтня 2020 року не мали можливості передати документи через секретаріат первинної профспілкової організації вільної профспілки залізничників України Криворізького локомотивного депо з причин його відсутності. Кабінет, який наданий первинній профспілковій організації вільної профспілки залізничників України Криворізького локомотивного депо, немає надпису, не встановлені години роботи, не встановлена особа, яка веде облік вхідної кореспонденції. На нараду 21 жовтня 2020 року Голова первинної профспілкової організації вільної профспілки залізничників України Криворізького локомотивного депо ОСОБА_6 не з`явився. ОСОБА_6 інформації щодо можливості приймання участі та зручної дати призначення проведення наради жодного разу не надав, тому було прийняте рішення про розгляд порушень без присутності Голови первинної профспілкової організації вільної профспілки залізничників України Криворізького локомотивного депо ОСОБА_6 у відповідності до вимог Порядку притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників залізниці (наказ № 146/Н від 22 березня 2010 року). Порушення, які були допущенні локомотивною бригадою № 6472 ЕР 1-233 (машиністом електропоїзда ОСОБА_5 , помічником машиніста електропоїзда ОСОБА_1 ), та письмове пояснення помічника машиніста ОСОБА_1 (від 30 вересня 2020 року) розглянуті на нараді. Помічник електропоїзда ОСОБА_1 відмовився від додаткових пояснень. Згідно наданих раніше пояснень машиніста ОСОБА_9 та машиніста-інструктора локомотивних бригад ОСОБА_10 , порушення та недоліки в роботі, які були відображені в акті, мали місце. В депо 23 жовтня 2020 року (вхідний № 1370) надійшов лист від Голови первинної профспілкової організації вільної профспілки залізничників України Криворізького локомотивного депо ОСОБА_6 . Наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 від 23 жовтня 2020 року № 11/с /РПЧ-2 був наданий йому для ознайомлення 23 жовтня 2020 року, о 16-20 годині, у відділі кадрів в присутності заступника начальника депо ОСОБА_4 , машиніста-інструктора ОСОБА_11 та інспектора з кадрів ОСОБА_12 . Від ознайомлення з наказом ОСОБА_1 відмовився в присутності членів комісії та машиніста ОСОБА_13 . ОСОБА_1 вголос було зачитано наказ, про що свідчить складений Акт від 23 жовтня 2020 року. Згідно заяви ОСОБА_1 від 28 жовтня 2020 року, йому було надано копію наказу від 23 жовтня 2020 року № 11/с/РПЧ-2. А тому, відповідно до ст.147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до ОСОБА_1 було застосовано стягнення у вигляді догани. Отже, законодавством передбачено, що підставою застосування дисциплінарного стягнення може бути лише безпосереднє порушення трудової дисципліни чи невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. При цьому, представник відповідача зазначає, що в описовій частині наказу № 11/с/РПЧ-2 від 23 жовтня 2020 року чітко міститься визначення, який саме дисциплінарний проступок вчинив позивач та чітко зазначено, в чому конкретно проявилося порушення, що стало приводом до застосування догани та що було підставою для застосування такого стягнення, згідно КЗпП України. Представник відповідача також вважає необґрунтованими і твердження позивача про те, що були порушенні вимоги ст.149 КзПП України, оскільки на виконання вказаних порушень роботодавець зажадав від позивача письмові пояснення на оперативній нараді при керівництві депо, що відбулося 30 вересня 2020 року. Позивач надав письмове пояснення 30 вересня 2020 року, в якому визнає допущені ним порушення, мотивуючи їх своєю неуважністю та надав письмово рапорт з проханням обов`язково запросити на нараду представника профспілки. Що стосується участі на вищевказаній оперативній нараді представників профспілок, відповідач неодноразово належним чином повідомляв Голову первинної профспілкової організації вільної профспілки залізничників України Криворізького локомотивного депо ОСОБА_6 про нараду щодо розгляду результатів проведення комплексної перевірки щодо виконання профілактичної роботи з питань безпеки працівниками Нікопольського моторвагонного депо, що підтверджується поштовими повідомленнями та відеозаписом. Однак, ні ОСОБА_6 ні інші члени профкому ВПЗУ КЛД на оперативній нараді не були присутні, про причини неявки не повідомляли. Крім того, ОСОБА_6 інформації щодо можливості приймання участі та зручної дати призначення проведення наради жодного разу не надавав. Тому, з урахуванням вищевикладених обставин, представник відповідача просить суд відмовити ОСОБА_1 в задоволенні позову (а.с.41-45).

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, суд приходить до наступного.

Згідно зі ст.6 Конвенції „Про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Згідно ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Пунктом 11 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» передбачено, що оскільки правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів та осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси (частини перша та друга статті 3 ЦПК (в редакції закону 2004 року), то суд повинен встановити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, а якщо були, то вказати, чи є залучений у справі відповідач відповідальним за це.

Відповідно до ст.3 КЗпП України, трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами, регулюються Законодавством про працю. Судовий захист є однією з гарантій забезпечення прав і свобод учасників трудових правовідносин.

Згідно ч.1 ст.221 КЗпП України, трудові спори розглядаються: 1) комісіями по трудових спорах; 2) районними, районними у місті, міськими чи міськрайонними судами.

Відповідно до ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Справедливість судового рішення вимагає, аби такі рішення достатньою мірою висвітлювали мотиви, на яких вони ґрунтуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення і мають оцінюватись у світлі обставин кожної справи. Національні суди, обираючи аргументи та приймаючи докази, мають обов`язок обґрунтувати свою діяльність шляхом наведення підстав для такого рішення. Таким чином, суди мають дослідити основні доводи (аргументи) сторін та з особливою прискіпливістю й ретельністю - змагальні документ, що стосуються прав та свобод, гарантованих Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод.

Згідно ч.ч.1-4 ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

У відповідності до ч.ч.1-3 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Зазначені норми процесуального права узгоджуються і з положеннями статті 20 ЦК України, згідно якої право на захист особа здійснює на свій розсуд.

Згідно ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч.6 ст.81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом.

Судом встановлено, що між сторонами виник спір з трудових правовідносин.

ОСОБА_1 з 05 квітня 2007 року та по теперішній час, на підставі наказу № 56/ос, працює помічником машиніста електропоїзда в структурному підрозділі «Нікопольське моторвагонне депо» регіональної філії «Придніпровська залізниця» АТ «Українська залізниця» (а.с.9). Згідно наказу № 11/с РПЧ-2/ від 23 жовтня 2020 року, ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та оголошено догану за допущенні порушення, які були виявлені під час проведення комплексної перевірки щодо профілактичної роботи з питань безпеки руху працівниками Нікопольського моторвагонного депо, про що свідчить Акт (а.с.54, 59-60). Як вбачається з матеріалів справи, на момент виявлення порушень ОСОБА_1 30 вересня 2020 року надав пояснення, згідно яких визнав допущенні ним порушення, мотивуючи їх своєю неуважністю (а.с.92), а також надав письмово рапорт про обов`язкове запрошення на нараду представника первинної профспілкової організації вільної профспілки залізничників України Криворізького локомотивного депо (а.с.93). Листами від 01 жовтня 2020 року, 07 жовтня 2020 року, 13 жовтня 2020 року, 16 жовтня 2020 року Голові первинної профспілкової організації вільної профспілки залізничників України Криворізького локомотивного депо ОСОБА_6 було направлено запрошення на нараду, однак, останній жодного разу на нараду не прибув та комісію про причину своєї неявки не повідомив. Тому, у відповідності до вимог Порядку притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників залізниці (наказ № 146/Н від 22 березня 2010 року), порушення, які були допущенні локомотивною бригадою п № 6472 ЕР 1-233 (машиністом електропоїзда ОСОБА_5 , помічником машиніста електропоїзда ОСОБА_1 ), та письмове пояснення помічника машиніста ОСОБА_1 (від 30 вересня 2020 року) були розглянуті на нараді та вирішено питання про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, відповідно до ст.147 КЗпП України, у вигляді догани, контроль за виконання якого покладено на начальника з кадрових питань (а.с.59-60).

Відповідно до ст.147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано стягнення у вигляді догани.

Статтею 149 КЗпП передбачено, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Відповідно до статті 148 КЗпП, якою передбачено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Отже, у силу статей 147 - 149 КЗпП України, роботодавець має право застосовувати до працівника дисциплінарне стягнення за винне невиконання або неналежне виконання працівником покладених на нього трудових обов`язків з дотриманням строку та порядку застосування стягнення.

Виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягнені працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущенного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків, тобто дуже важливо, щоб накази роботодавця були обґрунтованими та видавалися у чіткій відповідності з чинним законодавством.

В наказі про накладання дисциплінарного стягнення - про оголошення працівникові догани - обов`язково має бути зазначено, в чому саме полягає порушення трудової дисципліни, тобто вказано на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення.

Порушення трудової дисципліни - це невиконання або виконання на неналежному рівні працівником покладених на нього трудових обов`язків.

Крім того, порушенням трудової дисципліни вважається недотримання під час виробничого процесу правил поведінки, встановлених чинним законодавством, правилами внутрішнього трудового розпорядку, посадовими інструкціями, наказами і розпорядженнями роботодавця.

Під вчиненням дисциплінарного проступку мається на увазі невиконання чи неналежне виконання працівником з його вини обов`язків, покладених на нього законодавством, колективним договором, трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. Отже, законодавством передбачено, що підставою застосування дисциплінарного стягнення може бути лише безпосереднє порушення трудової дисципліни чи невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку.

Власник підприємства зобов`язаний, застосовуючи певний вид дисциплінарного стягнення, видати наказ (розпорядження), в якому в обов`язковому порядку вказуються мотиви застосування стягнення.

За змістом положень статей 147-1, 149 КЗпП України, ЦПК України, у справах щодо притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності обов`язок доказування правомірності застосування дисциплінарного стягнення покладається на відповідача.

Аналізуючи оскаржуваний наказ, слід зазначити, що описова його частина містить визначення, який саме дисциплінарний проступок вчинив позивач та чітко зазначено, в чому конкретно проявилося порушення, що стало приводом до застосування догани та що було підставою для застосування такого стягнення згідно КЗпП України.

Отже, суд вважає доведеними факти, викладені в наказі № 11/С РПЧ-2 від 23 жовтня 2020 року, а тому у відповідача були підстави для застосування до працівника дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Тому, оцінивши надані докази, суд вважає, що відповідачем не був порушений порядок застосування дисциплінарного стягнення, визначений ст.149 КЗпП України, оскільки воно застосовано уповноваженою посадовою особою, перед його застосуванням позивачу надавалась можливість надати відповідні письмові пояснення, відповідно до яких провинну свою позивач фактично визнав, вид обраного стягнення відповідає тяжкості вчиненого порушення трудової дисципліни, а тому відсутні підстави для його скасування. За таких обставин, суд не вбачає порушень трудового законодавства в діях відповідача при винесені наказу № 11/С РПЧ-2 від 23 жовтня 2020 року, оскільки при оголошенні догани, відповідач діяв в межах своїх повноважень, у спосіб та в порядку, визначеному законодавством. Відтак, притягнення до дисциплінарної відповідальності за цими наказами є обґрунтованими.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи, що позивачем у порушення вимог ст.ст.12, 81 ЦПК України не доведено належними доказами відсутність факту порушення трудової дисципліни, а надані відповідачем докази свідчать про те, що ОСОБА_1 , дійсно, було порушено трудову дисципліну, яка виразилася в невиконанні посадових обов`язків, при цьому, відповідачем було дотримано вимог Закону при накладенні дисциплінарного стягнення, суддя дійшов висновку про відсутність правових підстав для скасування оспорюваного наказу.

Керуючись ст.ст.5, 10-13, 76-81, 141, 259, 263-265, 354 ЦПК України, суддя, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Регіональної філії «Придніпровська залізниця» АТ «Українська залізниця» про скасування наказу про оголошення догани - відмовити.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду Дніпропетровської області до або через Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: І. О. Кобеляцька-Шаховал