ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
У Х В А Л А

18 серпня 2021 року

м. Харків

справа № 640/5113/17

провадження № 22-ц/818/5550/21

Харківський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого Котелевець А.В.,

суддів Кругової С.С., Пилипчук Н.П.,

розглянув у порядку підготовки до апеляційного розгляду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, - ОСОБА_3 , про усунення перешкод в користуванні власністю за апеляційною скаргою ОСОБА_4 представника ОСОБА_2 на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 23 березня 2021 року в складі судді Ляха М.Ю.,

у с т а н о в и в :

В квітні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 та просила усунути перешкоди у користуванні власністю, а саме житловим будинком АДРЕСА_1 та зобов`язати відповідача відновити будови та майно у відповідності до плану домоволодіння 1988 року.

29 січня 2021 року ОСОБА_4 представник ОСОБА_2 подала до суду клопотання про зупинення провадження, в якому просила зупинити провадження у даній цивільній справі до розгляду Московським районним судом м. Харкова цивільної справи № 643/4822/17 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_1 , про визнання права власності в порядку спадкування.

02 лютого 2021 року ОСОБА_1 та ОСОБА_3 подали до суду клопотання про призначення у даній цивільній справі судової будівельно технічної експертизи.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 23 березня 2021 року, уточненою ухвалою цього ж суду від 06 квітня 2021 року про виправлення описки, в задоволенні клопотання ОСОБА_4 представника ОСОБА_2 про зупинення провадження у цивільній справі відмовлено.

Клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про призначення судової будівельно-технічної експертизи у справі задоволено.

Призначено у цивільній справі № 640/5113/17 судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Харківського Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, попередивши експерта про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України. На вирішення експерта поставлено наступні питання, а саме: які будівлі та споруди, що існували на земельній ділянці по АДРЕСА_1 , станом на 30 серпня 2007 року були зруйновані?». В розпорядження експертів направлено матеріали цивільної справи № 640/5113/17. Витрати за проведення судової будівельно-технічної експертизи покладено на ОСОБА_1 та ОСОБА_3 . Провадження у цивільній справі зупинено на час проведення експертизи.

На зазначену ухвалу суду першої інстанції 20 травня 2021 року ОСОБА_4 представник ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просила скасувати ухвалу суду першої інстанції скасувати в повному обсязі та постановити нове судове рішення про відмову в задоволенні клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про призначення судової будівельно-технічної експертизи та задоволення клопотання ОСОБА_4 представника ОСОБА_2 про зупинення провадження.

В статті 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства. Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Згідно з пунктом 8 статті 129 Конституції України однією з основних засад судочинства в Україні є забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду, крім випадків, встановлених законом.

Конституційний Суд України у Рішенні від 11 грудня 2007 року №11-рп/2007 зазначив, що реалізацією права особи на судовий захист є можливість оскарження судових рішень у судах апеляційної та касаційної інстанцій. Перегляд судових рішень в апеляційному та касаційному порядку гарантує відновлення порушених прав і охоронюваних законом інтересів людини і громадянина (абзац третій підпункту 3.1 пункту 3 мотивувальної частини).

Конституційні гарантії захисту прав і свобод людини і громадянина в апеляційній та касаційній інстанціях конкретизовано в Розділі V ЦПК України, де врегульовано порядок і підстави для апеляційного та касаційного оскарження рішень і ухвал суду в цивільному судочинстві.

Ухвали суду, постановлені окремим документом, підписуються суддею (суддями) і приєднуються до справи. Ухвали, постановлені судом, не виходячи до нарадчої кімнати, заносяться до протоколу судового засідання (частина п`ята статті 259 ЦПК України).

Згідно з частиною другою статті 352 ЦПК України ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 цього Кодексу.

Перелік ухвал, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду, встановлено частиною першою статті 353 ЦПК України.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду (частина друга статті 353 ЦПК України).

З системного аналізу статті 353 ЦПК України вбачається, що ухвали, не включені до переліку частини першої статті 353 ЦПК України не можуть бути предметом апеляційного розгляду як самостійні процесуальні документи.

Вказане відповідає позиції Верховного Суду, викладеній в ухвалі від 14 березня 2019 року у справі № 461/8318/17. У разі незгоди учасника справи з ухвалою суду, яка не може бути оскаржена окремо від рішення суду, заперечення на таку ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду у справі, проте не викладаються у якості доводів окремої апеляційної скарги.

Ухвала суду першої інстанції про відмову в зупиненні провадження у справи не передбачена частиною першою статті 353 ЦПК України.

Пунктом 4 частини п`ятої статті 357 ЦПК України передбачено, що апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції також, якщо скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Однак, до початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи у разі подання апеляційної скарги на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, суд першої інстанції повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу, яка не підлягає оскарженню (підпункт 15.11 пункту 15 частини першої Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України).

Єдина судова інформаційно - телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті «Голос України» та на веб - порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

В газеті "Голос України" (№ 42 (7048) від 01.03.2019) опубліковано повідомлення Державної судової адміністрації України, згідно з яким відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28.02.2019 № 624/0/15-19, та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи (ЄСІТС), Державна судова адміністрація України повідомила про відкликання оголошення, опублікованого в газеті "Голос України" (№229 (6984) від 01.12.2018).

Тобто на час подачі апеляційної скарги на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 23 березня 2021 року Єдина судова інформаційно - телекомунікаційна система не почала своє функціонування.

Враховуючи викладене, дана цивільна справа за апеляційною скаргою ОСОБА_4 представника ОСОБА_2 на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 23 березня 2021 року в частині відмови в зупиненні провадження у справі підлягає поверненню до суду першої інстанції для виконання вимог підпункту 15.11 пункту 15 частини першої Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 353, 357, підпунктом 15.11 пункту 15 частини 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 представника ОСОБА_2 на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 23 березня 2021 року в частині відмови в зупиненні провадження повернути до Київського районного суду м. Харкова для виконання вимог підпункту 15.11 пункту 15 частини 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України.

Цивільну справу № 953/5113/17 за апеляційною скаргою ОСОБА_4 представника ОСОБА_2 на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 23 березня 2021 року в частині відмови в зупиненні провадження повернути до Київського районного суду м. Харкова після розгляду апеляційної скарги ОСОБА_4 представника ОСОБА_2 на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 23 березня 2021 року в частині призначення експертизи у справі.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її підписання суддями та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий А.В. Котелевець

Судді С.С. Кругова

Н.П. Пилипчук