У Х В А Л А

19.04.2021 м. Ужгород

Суддя Закарпатського апеляційного суду Кондор Р.Ю., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі № 308/13690/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до голови Національного банку України Шевченка Кирила та Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про скасування постанови державного виконавця, зобов`язання виплатити кошти та вчинити дії, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду від 23 грудня 2020 року, головуюча суддя Голяна О.В., -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_2 15 січня 2021 року подав апеляційну скаргу на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду від 23 грудня 2020 року, якою йому повернуто позовну заяву.

Ухвалою судді Закарпатського апеляційного суду від 25.01.2021 вказану апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали для подачі заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження. Цього ж дня копію даної ухвали суду направлено ОСОБА_3 рекомендованим листом на адресу, вказану ним в апеляційній скарзі (а.с.16).

01.03.2021 до канцелярії суду повернувся конверт, яким скаржнику було надіслано копію ухвали без руху, з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а.с.30), у зв`язку з чим 03.03.2021 копію вказаної ухвали повторно надіслано ОСОБА_4 (а.с.33). Разом з тим вказане поштове відправлення 07.04.2021 також повернулося до суду без вручення адресату з відміткою «відправлення не вручення під час доставки: інші причини» (а.с.34).

Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд цивільної справи протягом розумного строку.

У постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» зазначено тлумачення «розумного строку». У пункті 3 даної постанови зазначено, що розумним вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є, зокрема, поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02.09.2010 року, «Смірнова проти України» від 08.11.2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02.11.2006 року, «Літоселітіс Проти Греції» від 05.02.2004 року та інші).

Рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Зокрема у рішенні Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року в справі "Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до ч. 2ст. 43 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, а також виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Згідно з ч. 1ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Суд наголошує, що добросовісний учасник судового процесу, що ініціював подання до суду апеляційної скарги, дбаючи про свої інтереси, повинен докладати розумних зусиль та вживати необхідні заходи для отримання інформації про рух своєї справи:

- отримувати кореспонденцію за вказаною ним поштовою адресою;

- вправі перевірити інформацію про стан розгляду його справи, шляхом звернення до суду телефоном чи через сайт суду;

- може отримати інформацію про рух його справи з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Встановлено, що судом два рази було направлено скаржнику копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, однак такий її не отримує, оскільки судова кореспонденція повертається з відмітками «за закінченням терміну зберігання» та «відправлення не вручення під час доставки: інші причини».

З метою повідомлення скаржника про наявність вказаної ухвали та можливості отримання такої в приміщенні Закарпатського апеляційного суду, скаржнику неоднаразово здійснювалися телефонні дзвінки на мобільні телефони, зазначені в апеляційній скарзі, однак такі знаходилися поза зоною досяжності з повідомленням оператора цитую: "на даний момент абонент не може прийняти ваш дзвінок..."

Крім того, слід зазначити, що інформація про рух справи та апеляційної скарги наявна на веб-сайті Закарпатського апеляційного суду в загальному доступі та ухвала про залишення апеляційної скарги без руху опублікована в ЄДРСР.

Відтак, судом вжито усіх можливих заходів щодо направлення ухвали без руху та доведення інформації про таку ухвалу скаржнику, однак такий не скористався можливістю вжити заходів для отримання поштового відправлення та ознайомлення з такою ухвалою протягом значного часу. Отже, ОСОБА_2 не цікавиться рухом апеляційної скарги протягом чотирьох місяців з моменту звернення до суду, не отримує судову кореспонденцію.

Відповідно до ч.1 ст.126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Враховуючи, що строк для усунення недоліків минув і станом на 19.04.2021 скаржником не усунуто недоліки апеляційної скарги, а тому відповідно доч.4 ст.357 ЦПК України суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст.ст. 357, 358 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

У відкритті провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду від 23 грудня 2020 року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя Р.Ю.Кондор