Провадження №: 2/755/2095/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" серпня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Гаврилової О.В.,

при секретарі - Передрій І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Ларичева В.В. про прийняття зустрічного позову, подане в межах розгляду цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація, про визначення місця проживання малолітньої дитини та стягнення аліментів на утримання дитини, -

В С Т А Н О В И В :

До Дніпровського районного суду м.Києва звернувся представник позивача ОСОБА_3 - адвокат Незвіський Д.Я. з позовом до ОСОБА_1 , третя особа - Дніпровської районної в місті Києві державна адміністрація, про визначення місця проживання малолітньої дитини та стягнення аліментів на утримання дитини.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 14 грудня 2020 року відкрито провадження в даній цивільній справі та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження до підготовчого засідання.

Прізвище позивача ОСОБА_3 змінено на Рей, що підтверджується свідоцтвом про зміну імені від 22 жовтня 2020 року.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 09 червня 2021 року закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація, про визначення місця проживання малолітньої дитини та стягнення аліментів на утримання дитини, призначено справу до судового розгляду по суті.

10 серпня 2021 року від ОСОБА_1 до суду надійшов зустрічний позов до ОСОБА_2 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в м.Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Ларичев В.В. заявив клопотання про прийняття зустрічної позовної заяви про визначення місця проживання дитини до спільного розгляду з первісним позовом, також просив поновити строк на подання зустрічного позову.

Відповідач ОСОБА_1 підтримав заявлене клопотання.

Представник позивача ОСОБА_2 - адвокат Незвіський Д.Я. в судовому засіданні заперечував проти прийняття зустрічного позову, вважають, що подання зустрічного позову спрямоване на затягування розгляду справи та зауважив, що відповідачем пропущено строки на подання зустрічного позову.

Позивач ОСОБА_2 в судовому засіданні підтримала думку свого представника.

Вислухавши думку учасників судового засідання, суд приходить до наступного.

Згідно вимог ч. 1 ст. 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Зміст та форма зустрічної позовної заяви, додані до неї документи відповідають вимогам статей 175, 177 ЦПК України, Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1-3 ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 14 грудня 2020 року про відкриття провадження у справі роз`яснено відповідачу право на пред`явлення зустрічного позову в строк для подання відзиву, який не може перевищувати 15 днів з дня вручення копії даної ухвали.

Як убачається з матеріалів справи, копію ухвали суду про відкриття провадження у справі та копію позову з додатками представником відповідача ОСОБА_1 - адвокатом Швидченко Т.М. отримано 26 липня 2021 року, що підтверджується відповідною розпискою в довідковому листі до справи.

Інших відомостей про отримання відповідачем надісланих на його адресу копії ухвали суду про відкриття провадження, копії позовної заяви з додатками, копії ухвали суду про закриття підготовчого засідання, а також повісток про виклик до суду, матеріали справи не містять, направлені документи повертались з поштового відділення без вручення з відміткою «за закінченням терміну зберігання». Також матеріали справи не містять відомостей про ознайомлення відповідача чи його представника з матеріалами справи до 26 липня 2021 року.

Частинами 1, 4, 6 ст.127 ЦПК України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

В зустрічній позовній заяві відповідач просить поновити строк на подання зустрічного позову та наводить обґрунтування поважності причин пропуску такого строку.

В Україні визнається і діє принцип верховенства права (ч.1 ст. 8 Конституції України).

Одним з елементів верховенства права є дотримання прав людини, зокрема права сторони спору на представлення її позиції та права на справедливий судовий розгляд (пункти 41 і 60 Доповіді «Верховенство права», схваленої Венеційською Комісією на 86-му пленарному засіданні, м. Венеція, 25-26 березня 2011 року).

Згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи судом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Ідея справедливого судового розгляду передбачає здійснення судочинства на засадах рівності та змагальності сторін.

Відповідно до ч.1 ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно зі ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» та ч. 4 ст. 10 ЦПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Рівність сторін передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу та докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини у справі «Домбо Бегеер Б.В. проти Нідерландів» («Dombo Beheer B. V. v. the Netherlands») від 27 жовтня 1993 року, заява

№ 14448/88, § 33).

У § 87 рішення у цій самій справі ЄСПЛ зазначив, що принцип рівності сторін у процесі є лише одним з елементів більш широкого поняття справедливого судового розгляду, яке також включає фундаментальний принцип змагальності процесу («Ruiz-Mateos v. Spain» від 23 червня 1993 року, серія A, № 262, с. 25, § 63). Більш того, принцип рівності сторін у процесі - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище стосовно другої сторони («Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands»

від 27 жовтня 1993 року, серія A, № 274, с. 19, § 33 та «Ankerl v. Switzerland» від 23 жовтня 1996 року, Reports 1996-V, § 38). Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (рішення у справі «Ruiz-Mateos v. Spain», с.25, § 63).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Також, Європейський Суд з прав людини сформував правову позицію, відповідно до якої, встановлення обмежень доступу до суду повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи (справи «Белле проти Франції», «Ільхан проти Туреччини», «Пономарьов проти України», «Щокін проти України» тощо).

Враховуючи, що представником відповідача ОСОБА_1 копію ухвали суду про відкриття провадження у справі та копію позовної заяви з додатками отримано 26 липня 2021 року, суд визнає причини пропуску строку на подання зустрічного позову поважними та вбачає визначені ст.127 ЦПК України підстави для поновлення строку для подання зустрічного позову.

Вивчивши підстави та предмет первісного позову, підстави та предмет поданого зустрічного позову, суд приходить до висновку, що первісний та зустрічний позови виникли з одних правовідносин - визначення місця проживання малолітньої дитини сторін, тому їх розгляд в одному провадженні є доцільним.

За таких обставин, враховуючи положення ст. 193 ЦПК України, суд убачає визначені законом підстави для прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_2 , об`єднавши їх в одне провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 53 ЦПК України, якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Як убачається зі змісту зустрічної позовної заяви, позивач за зустрічним позовом просить визначити місце проживання малолітньої доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з батьком ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне залучити до участі в справі за зустрічним позовом в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Дніпровську районну у м.Києві державну адміністрацію (як орган опіки та піклування) та зобов`язати Орган опіки та піклування Дніпровської районної у м.Києві державної адміністрації надати письмовий висновок щодо розв`язання спору.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 53, 127, 175, 177, 193, 194, 260, 353 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Поновити відповідачу ОСОБА_1 строк для подання зустрічного позову.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в м.Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини прийняти до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація, про визначення місця проживання малолітньої дитини та стягнення аліментів на утримання дитини, об`єднавши їх в одне провадження.

Залучити до участі в справі за зустрічним позовом в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Дніпровську районну у м.Києві державну адміністрацію (02094, м.Київ, бул. Праці, 1/1).

Роз`яснити відповідачу за зустрічним позовом право на подання відзиву на зустрічну позовну заяву в строк, що не може перевищувати 15 днів з дня вручення копії даної ухвали. Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких гуртуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, відповідач зобов`язаний надіслати позивачеві копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Встановити позивачу за зустрічним позовом п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу за зустрічним позовом п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Інші учасники справи мають право надати свої письмові пояснення щодо зустрічного позову або відзиву, в яких викласти свої аргументи і міркування та відповідні докази на підтримку або заперечення проти позову, протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії даної ухвали. До пояснень третьої особи застосовуються правила, встановлені частинами третьою - шостою ст. 178 ЦПК України.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (відзиву на позовну заяву (відзив); відповіді на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником справи заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Зобов`язати Орган опіки та піклування Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, відповідно до вимог ст. 19 Сімейного кодексу України, надати письмовий висновок щодо розв`язання спору.

Копії ухвали невідкладно направити учасникам справи.

Копію зустрічної позовної заяви з додатками вручити відповідачу за зустрічним позовом та направити третій особі Службі у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в м.Києві державної адміністрації.

Зобов`язати позивача за зустрічним позовом не пізніше двох днів з дня отримання копії даної ухвали у справі направити третій особі - Дніпровській районній у м.Києві державної адміністрації копію зустрічної позовної заяви з додатками, а докази такого направлення надати суду протягом п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали суду складено 26 серпня 2021 року.

Суддя: