1Справа № 335/97/19 2/335/47/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 серпня 2021 року м. Запоріжжя

Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді Макарова В.О.,

за участю секретаря судового засідання Лиса Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Концерну «Міські теплові мережі», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: ОСОБА_3 , про визнання дій неправомірними,

ВСТАНОВИВ:

04.01.2019 року в провадження Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя надійшла вищезазначена позовна заява ОСОБА_2 про визнання дій неправомірними.

Ухвалою судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 19.02.2019 року, відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження, встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи.

09.04.2019 року на адресу суду від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_3 надійшов письмовий відзив на позовну заяву ОСОБА_1 , відповідно до якого, ОСОБА_3 просить у позові відмовити в повному обсязі.

15.04.2019 року на адресу суду від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_2 надійшов письмовий відзив на позовну заяву ОСОБА_1 , відповідно до якого, ОСОБА_2 просить позов задовольнити у повному обсязі.

26.04.2019 року на адресу суду від відповідача Концерну «Міські теплові мережі» надійшов письмовий відзив на позовну заяву ОСОБА_1 , згідно якого представник за довіреністю просить у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

17.04.2019 року на адресу суду представником позивача подано відповідь на відзив в порядку ст. 179 ЦПК України.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 17.04.2019 року, закрито підготовче провадження у цивільній справи за позовом ОСОБА_1 та призначено справу до судового розгляду по суті.

07.05.2019 року на адресу суду надійшли пояснення від третьої особи ОСОБА_2 щодо відзивів відповідача, третьої особи ОСОБА_3 та її представника ОСОБА_4

18.04.2019 року на адресу суду надійшли пояснення від представника третьої особи ОСОБА_3 адвоката Боярчук Н.В. щодо позову та відзиву на позовну заяву.

19.07.2019 року згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, вищевказана справа передана на розгляд судді Проценко А.В.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду від 19.07.2019 року, дану справу було прийнято до провадження суддею Проценко А.М., призначено судове засідання з повідомленням учасників справи на 14.08.2019 року, яке було відкладене через відпустку судді.

Згідно розпорядження керівника апарату Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.09.2019 року, у звязку із закінченням повноважень судді Проценко А.М. (закінчення терміну її відрядження), вказана справа передана у провадження судді Макарова В.О.

Ухвалою судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 25.09.2019 року, справу прийнято до свого провадження та призначено за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 15.01.2020 року, закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті. Задоволено частково клопотання представника позивача про виклик свідків.

06.02.2020 року у судовому засіданні, згідно протоколу, представник позивача та представник відповідача проголосили вступне слово і суд перейшов до дослідження письмових доказів, а у зв`язку з закінченням робочого часу судом оголошено перерву до 02.04.2020 року.

02.04.2020 року у зв`язку із неявкою учасників справи, за клопотанням представника позивача, судове засідання у справі було відкладено на 06.05.2020 року, про що належним чином повідомлено учасників справи, в тому числі сторону позивача.

06.05.2020 року у звязку із неявкою учасників справи, в тому числі за клопотанням представника третьої особи Бараннік В.Г., судове засідання у справі було відкладено на 16.06.2020 року, про що належним чином повідомлено учасників справи, в тому числі сторону позивача.

16.06.2020 року у судовому засіданні оголошено перерву до 17.08.2020 року.

В судовому засіданні, яке відбулось 17.08.2020 року задоволено заяву представника позивача про відкладення слухання справи та відкладено розгляд справи до 06.10.2020 року.

Однак судове засідання, призначене на 06.10.2021 року було відкладено до 16.12.2020 року у зв`язку з закінченням робочого часу.

16.12.2020 року судове засідання відкладено за клопотанням представника позивача на 18.02.2021 року, про що повідомлено всіх учасників справи, в тому числі сторону позивача.

18.02.2021 року у зв`язку з закінченням робочого часу судом оголошено перерву у розгляді справи до 07.04.2021 року. Відповідно до наявною в матеріалах справи розписки від 18.02.2021 року представник позивача був повідомлений належним чином про призначення наступної дати судового засідання по вказаній справі на 07.04.2021 року.

Проте, в судове засідання призначене судом на 07.04.2021 року позивач та його представник не з`явилися, причини неявки суду не повідомили, у зв`язку з чим, в тому числі і за клопотанням третьої особи ОСОБА_3 , судом було відкладено розгляд справи на 26.05.2021 року.

26.05.2021 року в судове засідання, в черговий раз не з`явився позивач, будучи належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду, заяв та клопотань не подав, причину неявки не повідомив. Не забезпечено явку свідків позивача, у зв`язку з чим, оголошено перерву на 09.08.2021 року.

До судового засідання, призначеного на 09.08.2021 року представник позивача та позивач не з`явилися, про дату, час та місце повідомлялися належним чином. Судом оголошено перерву до 26.08.2021 року.

26.08.2021 року в судове засіданні ні позивач ні прибув, ні представник позивача також не прибув. Інших заяв та клопотань, від сторони позивача, в тому числі і про розгляд справи за його відсутності, стороною позивача не подано.

26.08.2021 року на адресу від представника третьої особи ОСОБА_3 - адвоката Боярчук Н.В. надійшла заява про розгляд справи у її відсутність та без участі ОСОБА_3 .

Також, в матеріалах справи міститься заява представника відповідача про розгляд справи у відсутність представника Концерну «Міські теплові мережі».

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Таким чином, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши такі фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до наступного висновку.

Статтею 6 Конвенції передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Верховний Суд у постанові від 01.10.2020 року у справі № 361/8331/18 виходив із того, що якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті.

Суд, дослідивши матеріали справи вважає, що вони не містять достатньо доказів для ухвалення рішення по справі.

Відповідно до ст. 43 ЦПК України, учасники справи мають право користуватися визначеними законом процесуальними правами та виконувати процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки в судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно ч. 5 ст. 130 ЦПК України, вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі. Виходячи з наведеної норми, вручення повістки стороні також вважається, що повітка вручена і представникові.

Частиною 3 ст. 131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Крім того слід зазначити, інформація про розгляд справи також була розміщена на офіційному сайті Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (Рішенні від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України»).

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У той же час, Європейський суду своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Крім того, враховуючи нормативне регулювання даного питання національним та європейським законодавством, суд вважає, що позивач не з`являючись у судові засідання, не даючи суду можливості своїми діями у встановлений законом строк вирішити справу, зловживає своїми процесуальними правами.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто, не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду (другої підряд). Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Крім того, таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (1950 р.). При цьому, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду з правом на компенсацію витрат, пов`язаних з розглядом справи (ч. 5 ст. 142 ЦПК України), а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом (ч. 2 ст. 257 ЦПК України).

Пунктом 2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» вказано на те, що строки, встановлені ЦПК України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів.

Пунктом 3 вказаної вище постанови Пленуму ВССУ судам дано роз`яснення на те, що, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків у цивільних справах є, в т.ч. і правова та фактична складність справи; поведінка заявника, характер процесу та його значення для заявника.

Оцінюючи характер процесу та його значення для позивача, слід врахувати, що, звернувшись до суду з позовом наприкінці 2018 року, що вбачається з поштового конверту, позивач останнім часом не цікавиться розглядом справи, що свідчить про байдужість до руху справи та можливу неактуальність вирішення позовних вимог на теперішній час.

Також судом приймається до уваги те, що через неявку позивача свідок, який ним заявлений та допит якого задоволений судом не допитаний, що унеможливлює постановлення рішення по даній справі.

Згідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Диспозитивність (від лат. Dispono розпоряджаюся) це надання особам, які беруть участь у справі, можливості вільно розпоряджатися своїми матеріальними та процесуальними правами на власний розсуд.

Вказані принципи надають кожному учаснику процесу можливість самостійно розпоряджатися наданими йому законом процесуальними правами, в тому числі і правом брати участь в судових засіданнях.

З системного аналізу п. 3 ч. ст. 257 ЦПК України та положень ст. 223 ЦПК України вбачається те, що законодавець безпосередньо пов`язує участь позивача в судових засіданнях з рухом судового процесу.

Суд звертає увагу на ту обставину, що позивач не позбавлений права направити всі необхідні докази в обґрунтування своїх доводів засобами поштового або електронного зв`язку та подати клопотання про розгляд справи без його участі.

Заява про розгляд справи у відсутність позивача (його представника) до суду не надходила. Також не надходило заяв від позивача (його представника) про відкладення розгляду справи призначеної на 09.08.2021 року та на 26.08.2021 року.

Неявка позивача в судове засідання є його волевиявленням, проявом дії принципу диспозитивності.

Також, суд враховує вимоги про дотримання розумних строків розгляду справи, а також правові позиції Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладені в інформаційному листі №6-60/0/4-12 від 18.01.2012 року, щодо балансу захисту прав як позивача, який повторно не з`явився у судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку із такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти.

З огляду на те, що позивач (представник позивача) повторно не з`явився у судове засідання та не подав заяву про розгляд справи за його відсутності, розумний строк розгляду справи сплинув, суд приходить до висновку, що вищевказана позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Разом з тим, з метою недопущення порушення права позивача ОСОБА_1 на доступ до правосуддя, шляхом звернення до суду з даним позовом та його судовий розгляд, суд вважає за необхідне роз`яснити останньому положення ч. 2 ст. 257 ЦПК України, згідно з якими, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 131, 210, 223, 247, 257, 353 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Концерну «Міські теплові мережі», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: ОСОБА_3 , про визнання дій неправомірними - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.О. Макаров