Справа № 459/3847/19
Провадження № 6/459/91/2021
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 серпня 2021 року Червоноградський міський суд Львівської області

в складі: головуючого-судді Отчак Н.Я.

з участю секретаря Савіцької Б.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Червонограді справу за заявою ОСОБА_1 про внесення змін до резолютивної частини рішення Червоноградського міського суду Львівської області від 11.12.2020 р. у справі №459/3847/19 за позовом ОСОБА_1 до заступника начальника начальника сектору кримінальної поліції Червоноградського ВП ГУ НП у Львівській області Черника Віталія Ігоровича, Державної казначейської служби України, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Головного управління Національної поліції у Львівській області, про відшкодування моральної та матеріальної шкоди,-

в с т а н о в и в :

16.08.2021 р. заявник звернувся до суду із заявою, у якій в порядку ст. 435 ЦПК України, просить внести зміни до резолютивної частини рішення Червоноградського міського суду Львівської області від 11.12.2020 р., залишеного без змін постановою Львівського апеляційного суду від 22.06.2021 р., а саме: стягнути з третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Головного управління Національної поліції у Львівській області за рахунок коштів з єдиного казначейського рахунку Державної казначейської служби України на його користь 1500,00 грн.. В обґрунтування заяви послався на те, що присуджена йому сума коштів у відшкодування моральної шкоди підпадає під третю чергу погашення заборгованості за поданими виконавчими документами, а не першу чергу, що на його думку порушує його права, оскільки у розумні строки присудженої судом суми він не отримає.

25.08.2021 р. будучи належним чином повідомленими про час і місце розгляду справи у судове засідання учасники не з`явилися.

Заявник подав заяву про розгляд справи у його відсутності.

Інші учасники справипро причини неявки суд не повідомили, заяв чи клопотань не подавали.

У відповідності до приписів ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали заяви та цивільної справи № 459/3847/19, з`ясувавши обставини справи і оцінивши наявні докази, суд встановив наступне.

Рішенням Червоноградського міського суду Львівської області від 11.12.2020 року у справі №459/3847/19, частково задоволено позов ОСОБА_1 до заступника начальника начальника сектору кримінальної поліції Червоноградського ВП ГУ НП у Львівській області Черника Віталія Ігоровича, Державної казначейської служби України, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Головного управління Національної поліції у Львівській області, про відшкодування моральної та матеріальної шкоди. Стягнуто з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 1 500, 00 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди.

Суд першої інстанції у мотивувальній частині свого рішення зазначив, що відповідачем у справі є держава, яка бере участь у справі через відповідний орган державної влади. Кошти на відшкодування шкоди державою підлягають стягненню з Державного бюджету України, тому відсутня необхідність зазначення у резолютивній частині рішення таких відомостей, як орган, через який грошові кошти мають перераховуватися, або номера чи види рахунку, з якого має бути здійснено стягнення/списання, оскільки такі відомості не впливають ні на підстави, ні на обов`язковість відновлення права позивача в разі встановлення судом його порушення, та за своє суттю є регламентацією способу та порядку виконання судового рішення, що має відображатися у відповідних нормативних актах, а не резолютивній частині рішення (пункт 6.21 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 червня 2018 року у справі № 910/23967/16 (провадження № 12-110гс18)).

Постановою Львівського апеляційного суду від 22.06.2021 р. залишено без задоволення апеляційну скаргу ОСОБА_1 , а рішення Червоноградського міського суду Львівської області від 11.12.2020 р. залишено без змін.

В мотивувальній частині вказаного судового рішення, суд апеляційної інстанції зазначив, що відшкодування шкоди відповідно до статті 1174 ЦК України та Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників здійснюється за рахунок держави, шляхом безспірного списання коштів з Державного бюджету України, вимога позивача у апеляційній скарзі про зміну рішення суду, шляхом вказівки у резолютивній частині рішення на те, що визначена судом сума відшкодування моральної шкоди у розмірі 1500,00 грн. підлягає стягненню з ГУ НП в Львівській області за рахунок коштів з єдиного казначейського рахунку ДКС України на користь позивача, є безпідставною, оскільки механізм безспірного списання коштів державного бюджету передбачений у підзаконному нормативно-правовому акті та є механізмом виконання рішень про стягнення коштів державного бюджету, що здійснюється з метою виконання Казначейством та його територіальними органами (далі - органи Казначейства) рішень про стягнення коштів без згоди (подання) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, боржників, органів місцевого самоврядування та/або державних органів на підставі виконавчих документів. Відтак з урахуванням вимог передбачених ч.4 ст.263 ЦПК України, суд першої інстанції правильно застосував правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 червня 2018 року у справі № 910/23967/16 (провадження № 12-110гс18).

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 435 ЦПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання . Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Тлумачення положень вказаної правової норми дає підстави дійти висновку, що питання про встановлення способу і порядку виконання рішення суду або його зміну може бути розглянуто у виняткових випадках, що обумовлені об`єктивними ускладненнями при виконанні судового рішення.

Поняття, спосіб та порядок виконання судового рішення мають спеціальне значення, яке розраховане на виконавче провадження. Вони означають визначену рішенням суду послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем.

Спосіб виконання судового рішення це спосіб реалізації та здійснення способу захисту, що встановлено ст.16 ЦК України.

Під зміною способу виконання слід розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання у спосіб, раніше встановлений.

При цьому зміна способу виконання не має змінювати суті самого рішення.

Таким чином при вирішенні питання про зміну порядку та способу виконання судового рішення, суд визначає наявність або відсутність конкретних обставин, які унеможливлюють або ускладнюють його виконання, тобто визначає чи існують такі обставини насправді та чи безпосередньо вони перешкоджають виконанню рішення у строки, у обсязі та у порядку, які визначені у рішенні, а також наявність чи відсутність належних та допустимих доказів у заявника в обґрунтування його доводів.

Суд вважає, що питання, які у своїй заяві просить вирішити заявник не ґрунтуються на приписах процесуального закону, доводи заяви зводяться до незгоди з процесуальним рішенням суду, що розглядав справу та полягають у внесенні змін до резолютивної частини рішення та зміни його суті, що є неприпустимим. Викладені у заяві вимоги були предметом дослідження судом апеляційної інстанції.

За таких обставин у задоволенні заяви слід відмовити.

Керуючись ст. 435 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

У задоволенні заяви відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 25.08.2021 р.

Суддя: Н. Я. Отчак