Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

Справа № 126/556/21

Провадження № 2/126/455/2021

"19" серпня 2021 р. м. Бершадь

Бершадський районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді Хмель Р. В.

зі секретарем Олійник І. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бершадь цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про визнання права власності на частину житлового будинку в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернулася в суд з даним позовом, в якому просить ухвалити рішення суду, яким визнати за нею в порядку спадкування за законом, після смерті її сина ОСОБА_5 , право власності на 1/3 частки житлового будинку, разом з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться в АДРЕСА_1 та який перебуває в спільній частковій власності.

Позов обгрунтовує тим, що позивачка по справі, постійно проживає в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується виписками із погосподарських книг М`якохідської сільської ради.

Вище вказаний житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 відносився до категорії колгоспного двору. Станом на 15.04.1991 року до його с кладу входили позивач, як голова колгоспного двору та двоє її синів - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Таким чином як члени колгоспного двору всі вони мали право по 1/3 частці житлового будинку.

У вересні 2006 року вони оформили право власності на житловий будинок. Виконавчим комітетом М`якохідської сільської ради нам було видано свідоцтво про право власності і відповідно кожен із членів двору отримав по 1/3 частки житлового будинку, господарських будівель та споруд у спільній частковій власності, що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно.

В серпні 1993 року старший син позивача - ОСОБА_5 переїхав на постійне місце проживання в АДРЕСА_1 і фактично з цього часу в будинку по АДРЕСА_1 не проживав. ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 помер.

Після його смерті залишилася спадщина, а саме - 1/3 частина житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 , де позивач постійно проживає. Також, позивач є спадкоємцем щодо майна ОСОБА_5 .

Спадкоємцями до майна ОСОБА_5 є також його дружина ОСОБА_8 , сини ОСОБА_3 і ОСОБА_4 - відповідачі по справі

В листопаді 2020 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Бершадського районного нотаріального округу Вінницької області з заявою щодо заведення спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті сина ОСОБА_5 на 1/3 частки житлового будинку.

Однак постановою нотаріальних органів від 26.11.2020 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії, у видачі свідоцтва про право на спадщину позивачці було відмовлено, з тих підстав, що між спадкоємцями виник спір щодо поділу спадкового майна.

Вказані обставини і стали причиною звернення позивачки до суду з даним позовом.

Дана позовна заява надійшла до суду 16.03.2021 року та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями була передана на розгляд судді Хмель Р.В.. Ухвалою Бершадського районного суду Вінницької області від 16.03.2021 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Бершадського районного суду Вінницької області від 24.06.2021 року закрито підготовче судове засідання, справу призначено до судового розгляду.

Позивач, ОСОБА_1 , в судове засідання не з`явилася, через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідач, ОСОБА_2 , в судове засідання не з`явилася, через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги визнає в повному обсязі.

Відповідач, ОСОБА_3 , в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги визнає в повному обсязі.

Відповідач, ОСОБА_4 , в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги визнає в повному обсязі.

Враховуючи те, що відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та проводить його в даному судовому засіданні на підставі доказів наявних у справі.

Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд за правилом ч.1 ст. 13 ЦПК України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтями 15, 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у випадку його порушення, невизнання або заперечення, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права або інтересу.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 , у віці 37 років, в с.Велика Киріївка, помер ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого виконкомом Великокиріївської сільської ради Бершадського району Вінницької області.

Згідно довідки №1165 від 20.11.2020 року, виданої виконавчим комітетом Великокиріївської сільської ради Бершадського району Вінницької області, спадкоємцями за законом щодо майна померлого є: мама - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , дружина - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ; син - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 ; син - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_8 .

З долученої до матеріалів позовної заяви копії рішення Бершадського районного суду Вінницької області від 09.02.2021 року вбачається, що позивачці, ОСОБА_1 було надано додатковий двомісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

З витребуваної копії спадкової справи №44/2021 встановлено, що 30.03.2021 року, ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті її сина ОСОБА_5 ..

Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 26.11.2020 року №486/02-31, нотаріусом у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, позивачці було відмовлено у зв`язку з наявним сопором між спадкоємцями, щодо поділу спадкового майна.

Вирішуючи справу у межах заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.

Згідно із частиною 1статті 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним (частина 4статті 41Конституції України).

Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ч. 1 ст. 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

Пунктом 17 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 07.02.2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» передбачено, що частка суб`єкта права спільної сумісної власності визначається, зокрема, при поділі майна, виділі частки зі спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини.

Відповідно до п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі смерті співвласника приватизованого будинку (квартири) частки кожного із співвласників у праві спільної власності є рівними, якщо інше не було встановлено договором між ними (частина друга статті 370, частина друга статті 372 ЦК). Частка померлого співвласника не може бути змінена за рішенням суду.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Зазначені обставини стали підставою для звернення позивача до суду з позовом про визнання права власності в порядку спадкування на нерухоме майно, що відповідає положенню ст. 392 ЦК України.

Суд приходить до висновку, що зазначені перешкоди можуть бути усунуті в ході судового розгляду, оскільки вони перешкоджають спадкоємцеві оформити своє право на спадщину у встановленому законом порядку.

Вирішуючи даний спір, суд також приймає до уваги позицію відповідачів, які позов визнали в повному обсязі.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно роз`яснення Пленуму Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Оскільки під час судового засідання відповідачі визнали позов у повному обсязі і таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає, що визнання позову підлягає прийняттю, а позов - задоволенню.

На підставі ст.ст. 392, 1261, 1268 ЦК України, керуючись ст. ст. 4, 11-13, 76-83, 89, 206 ч. 4, 263-265, 273 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про визнання права власності на частину житлового будинку в порядку спадкування за законом задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом після смерті її сина ОСОБА_5 , який ІНФОРМАЦІЯ_3 помер, на 1/3 частки житлового будинку, в спільній частковій власності з господарськими будівлями та спорудами в АДРЕСА_1 , а саме: житловий будинок "А" загальною площею 125,2 кв.м., житловою площею 65,2 кв.м., веранда - "а", літня кухня - "Б", веранда - "б", сарай - "б1", прибудова - "б2", гараж - "Г", погріб -"П", ганок - "а1", огорожа - "1-3".

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п.15.5 перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суд вважає за необхідне додатково роз`яснити, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 ЦП Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , жителька АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ;

Відповідач 1: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , жителька АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ;

Відповідач 2: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , житель АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ;

Відповідач 3: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , жителя АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 .

Повний текст рішення складено та підписано 19.08.2021 року.

Суддя Р. В. Хмель