ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 квітня 2021 року м. Чернівці

справа № 727/7017/20

провадження №22-ц/822/339/21

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого Височанської Н.К.

суддів: Владичана А.І., Литвинюк І.М.

секретар Тодоряк Г.Д.

за участю: представника позивача ОСОБА_1 , відповідачки ОСОБА_2 та її представника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Перша Чернівецька державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та внесення змін до свідоцтва про право на спадщину за законом, за апеляційною скаргою ОСОБА_4 , в інтересах якої діє адвокат Якобишена Тетяна Дмитрівна, на рішення Шевченківського районного суду м.Чернівці від 06 січня 2021 року, ухвалене під головуванням судді Слободян Г.М.,

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних

У серпні 2020 року ОСОБА_4 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та внесення змін до свідоцтва про право на спадщину за законом.

Позовна заява обґрунтована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько, ОСОБА_5 , після смерті якого спадкоємцями його майна за законом є вона та його дружина ОСОБА_2

12 вересня 2019 року державним нотаріусом першої Чернівецької державної нотаріальної контори Назарчук Г.Я. була заведена спадкова справа № 509/2019 щодо майна ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , за заявою ОСОБА_2 , як спадкоємиці першої черги за законом відносно спадщини, що відкрилася на момент смерті ОСОБА_5 , а саме 63/100 частки житлового будинку літ. А із належними до нього надвірними спорудами, загальною площею 86,30 кв. м., у тому числі житловою площею 52,20 кв. м.; сарай літ. Б, цегла; вбиральня літ. В, дерево; криниця № бетонні кільця; огорожа № 2, дощата на бетон, стовпах; огорожа № металева на металевих стовпах; хвіртка № 5, дощата на бетон, стовпах; ворота № 6, дощаті на бетон, стовпах, що знаходиться по АДРЕСА_1 , а також - частка земельної ділянки (кадастровий номер :18:002:1023), загальною площею 0,1 га, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташовані по АДРЕСА_1 .

Зазначала, що вона своєчасно не звернулася із заявою про прийняття спадщини після смерті батька, оскільки з 12 серпня 2015 року виїхала за межі України та перебувала закордоном в Республіці Греції, де з 15 жовтня 2014 року постійно проживає та цього з часу жодного разу не була в Україні, з батьком спілкувалася по телефону.

Вказувала, що приїхати в Україну вона не могла, оскільки працювала в компанії SANI S.A. м. Салоніки Греція в якості адміністратора з питань прийому та інформування клієнтів, за строковим договором на повну зайнятість з 01 серпня 2019 року по 28 жовтня 2019 року включно; окрім цього, вона у 2019 році звернулася в Міністерство праці, соціального захисту та забезпечення Організації зайнятості трудового населення Грецької Республіки із заявою про отримання документів на отримання посвідки та взяття її на облік в Реєстрі безробітних Організації зайнятості трудового населення Грецької Республіки і, з 08 листопада 2019 року по 07 квітня 2020 року Міністерством праці та соціальних справ Організації зайнятості трудового населення Грецької Республіки відносно неї було прийнято рішення про включення до програми по безробіттю, що на її думку також є поважною причиною і неможливістю приїхати в Україну.

Таким чином, з 08 листопада 2019 року по 07 квітня 2020 року вона перебувала без роботи, була у складному фінансовому становищі, про смерть батька їй стало відомо пізніше; родичі не відразу повідомили, а коли повідомили, то вона була безвиїзна, жодних заяв чи довіреностей у неї не було можливості зробити, так як з лютого місяця в Республіці Греції оголошений карантин через COVID -19.

Зважаючи на те, що відповідачка отримала свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті її батька, виданого державним нотаріусом Першої Чернівецької державної нотаріальної контори Назарчук Г. Я., вважає що є підстави для внесення змін до свідоцтва про право на спадщину.

Посилаючись на вказані обставини, просила суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом терміном у три місяці з дня ухвалення рішення суду; внести зміни до свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого державним нотаріусом Першої Чернівецької державної нотаріальної контори Назарчук Г.Я. на ім`я ОСОБА_2 після смерті ОСОБА_5 , та зазначити, що спадкоємцями по Ѕ частині спадкового майна є вона та ОСОБА_6 .

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Шевченківського районного суду м.Чернівці від 06 січня 2021 року в задоволенні позову відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що позивач не надала належних та допустимих доказів того, що їй не було відомо про смерть батька, а також того, що її проживання за межами України було пов`язано з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для неї на вчинення дій щодо прийняття спадщини у встановлений законом строк.

Щодо вимоги позивачки про внесення змін свідоцтва про право на спадщину, суд першої інстанції зазначив, що ОСОБА_4 не набула статусу спадкоємця, який прийняв спадщину, а відповідно і права на ініціювання питання про внесення змін до свідоцтва про право на спадщину.

Короткий зміст та узагальнені доводи апеляційної скарги та позиції інших учасників

На дане рішення ОСОБА_4 , в інтересах якої діє адвокат Якобишена Т. Д., подала апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції в частині відмови в задоволенні позову про визначення додаткового строку для прийняття спадщини скасувати та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд помилково обґрунтовував поважність причин пропуску строку незнанням про смерть батька та оголошенням карантину через коронавірус, оскільки позивачка не зазначала таких причин пропуску строку, а дані причини були додатковим обґрунтуванням, про що вказано як в позовній заяві, так і у відповіді на відзив.

Основними та поважними причинами, на які посилалася ОСОБА_4 як причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для неї як спадкоємця на вчинення дій пов`язаних із прийняттям спадщини є:

постійне проживання позивачки, з 12 серпня 2015 року за кордоном в Греції, дозвіл на право проживання та працю в Республіці Греція, в якої були з 15 жовтня 2014 року саме по 24 серпня 2019 року;

перебування у трудових відносинах з 01 серпня 2019 року по 28 жовтня 2019 року в компанії SANI S.A. в м.Салоніки за строковим договором на повну зайнятість, де і дізналася у серпні 2019 року від своєї матері про смерть батька;

відсутність у позивачки протягом всього встановленого законом шестимісячного строку, документів, які надавали можливість виїхати додому чи звертатися із відповідними заявами, оскільки всі дозвільні документи закінчилися саме 24 серпня 2019 року, що доводиться тим, що з 08 листопада 2019 року по 07 квітня 2020 року позивачка перебувала на обліку в Міністерстві праці, соціального захисту та забезпечення Організації зайнятості трудового населення Грецької Республіки для отримання документів на отримання посвідки та перебування на обліку в Реєстрі безробітних Організації зайнятості трудового населення Грецької Республіки.

Однак суд не надав жодної оцінки вказаним доказам та доводам.

Вказані причини в сукупності свідчать про поважність пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини після смерті батька.

Судом також не надано жодної оцінки показам свідка ОСОБА_7 , який є рідним дядьком позивачки та підтвердив у суді першої інстанції зазначені нею обставини.

Крім того, судом не надано жодної оцінки поясненням самої відповідачки, яка повністю підтвердила обставини викладені в позовній заяві щодо перебування позивачки за кордоном, а також зазначила, що вона особисто не повідомляла позивачку про смерть її батька, оскільки була впевнена, що її повідомили родичі, які були на похоронах.

Суд не надав жодної оцінки відповіді Головного центру обробки спеціальної інформації № 0.184-18131/0/15-20 від 01.07.2020 року відповідно до якої вбачається, що ОСОБА_4 12 серпня 2015 року виїхала з України на ПП «Порубне» та з того часу жодного разу не перетинала кордон України, а безпідставно посилався на доказ, якого не має в матеріалах справи - закордонний паспорт, згідно копії якого нібито вбачається, що ОСОБА_4 перетнула кордон ПП Порубне 02 серпня 2019 року.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 , в інтересах якої діє адвокат Дубець М.О., просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Позиція апеляційного суду

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції в оскаржуваній частині залишенню без змін з наступних підстав.

Межі розгляду справи судом апеляційної інстанції

Відповідно до частини 1 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Доводи апеляційної скарги зводяться до оскарження рішення суду лише в частині відмови в задоволенні позову про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Рішення суду в частині відмови в задоволенні позову про внесення змін до свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого державним нотаріусом Першої Чернівецької державної нотаріальної контори Назарчук Г.Я. на ім`я ОСОБА_2 після смерті ОСОБА_5 , не оскаржується, а тому в цій частині апеляційним судом не переглядається.

Обставини справи

Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_4 є донькою ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (серія1- НОМЕР_1 актовий запис № 1512), здійснений Чернівецьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області (а.с.15, 16)

Відповідно до Витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі, після смерті ОСОБА_5 була заведена спадкова справа в Першій Чернівецькій державній нотаріальній канторі № 64730680 (а.с.18)

11 лютого 2020 року ОСОБА_6 отримала свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_5 на 63/100 частки житлового будинку літ. А із належними до нього надвірними спорудами, загальною площею 86,30 кв. м., у тому числі житловою площею 52,20 кв. м.; сарай літ. Б, цегла; вбиральня літ. В, дерево; криниця № бетонні кільця; огорожа № 2, дощата на бетон, стовпах; огорожа № металева на металевих стовпах; хвіртка № 5, дощата на бетон, стовпах; ворота № 6, дощаті на бетон, стовпах, що знаходиться по АДРЕСА_1 , свідоцтво видано на підставі Спадкової справи № 509/2019 та зареєстровано в реєстрі №4-146 (а.с.33).

11 лютого 2020 року ОСОБА_2 було відмовлено у вчинені нотаріальної дії щодо видачі свідоцтва на земельну ділянку у зв`язку з тим, що земельна ділянка загальною площею 0,1000 гектарів у межах згідно з планом, кадастровий номер :18:002:1023, що розташована по АДРЕСА_2 , перебуває у спільній сумісній власності з іншими співвласником ОСОБА_8 (а.с.139).

Рішенням Шевченківського районного суду м. Чернівці від 20 травня 2020 року 727/2413/20 припинено право спільної сумісної власності на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_3 площею 0,1000 га, (кадастровий номер :18:002:1023) для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських споруд (присадибна ділянка) код 02.01 (існування існуючого житлового будинку), та визначено що розмір частки земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_3 площею 0,1000 га., (кадастровий номер :18:002:1023) для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських споруд (присадибна ділянка) код 02.01 (існування існуючого житлового будинку), яка належала померлому ОСОБА_5 становить 63/100, а частка, яка належить ОСОБА_8 становить 37/100, (а.с.30-31.

Мотиви, з яких виходив апеляційний суд та застосовані норми права

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини (ч.ч.1,2 ст.1269 ЦК України).

Відповідно до частини 1 статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з частиною 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Загальні положення про спадкування визначені главою 84 ЦК України.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

При розгляді таких справ суди мають встановлювати, зокрема, коло спадкоємців, які прийняли спадщину.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Проте, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємця, перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України, відбування покарання, з чим пов`язана неможливість прибуття для прийняття спадщини тощо.

Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог в частині визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд першої інстанції із урахуванням вказаних норм матеріального права, правильно встановивши фактичні обставини справи, які мають суттєве значення для її вирішення, враховуючи аргументи та доводи позивача, дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав, передбачених статтею 1272 ЦК України, для поновлення позивачці строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.

Позивачкою ОСОБА_4 не доведено належними та допустимими доказами тієї обставини, що її перебування з 12 серпня 2015 року за кордоном, а з 08 листопада 2019 року по 07 квітня 2020 року перебування без роботи, об`єктивно перешкоджали їй поданню заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що і не заперечувалось самою позивачкою, що вона дізналася про смерть батька у серпні 2019 року. Водночас відповідачка ОСОБА_2 надаючи пояснення у суді апеляційної інстанції зазначила, що позивачку повідомила про смерть батька її тітка, яка живе з ними по сусідству, в той же день.

Подання заяви про прийняття спадщини - нескладна юридична дія, яка не потребує ні значного часу, ні великих затрат, відтак, причини пропуску встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини мають бути настільки суттєвими, щоб обставини, які обумовлювали б ці причини, унеможливлювали подання спадкоємцем заяви про прийняття спадщини.

Крім того, відповідно до частини шостої статті 1 Закону України від 02 вересня 1993 року № 3425-XII «Про нотаріат» вчинення нотаріальних дій за кордоном покладається на консульські установи України, а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на дипломатичні представництва України.

Згідно статті 38 цього ж закону, на консульські установи України серед іншого також покладений обов`язок видавати свідоцтва про право на спадщину.

Механізм подання заяви про прийняття спадщини через консульські установи України, що врегульований Наказом Міністерства юстиції України та Міністерства закордонних справ України від 27 грудня 2004 року №142/5/310 «Про затвердження Положення про порядок учинення нотаріальних дій в дипломатичних представництвах та консульських установах України». За зверненням громадянина України консул (або уповноважений секретар із консульських питань) засвідчує справжність підпису на заяві про прийняття спадщини, проставляє на заяві свій підпис та гербову печатку, після чого спадкоємець повинен направити заяву в Україну засобами міжнародного поштового зв`язку.

При вчиненні нотаріальних дій консул установлює особу

учасників цивільних правовідносин, які особисто звернулися за

вчиненням нотаріальних дій.

Встановлення особи здійснюється за паспортом або іншими

документами, які унеможливлюють будь-які сумніви щодо особи

громадянина.

Таким чином, громадянам України немає необхідності виїжджати з країни свого постійного проживання та повертатися в Україну для прийняття спадщини.

Отже, позивач не була позбавлена можливості звернутися із відповідною заявою про прийняття спадщини до консульської установи або до дипломатичного представництва України в Греції, або направити нотаріусу заяву про прийняття спадщини поштою, а тому проживання позивачки з 12 серпня 2015 року в Греції, не може вважатись поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Крім того, у екстрених випадках, коли існує ризик пропущення строку для прийняття спадщини, спадкоємець має право направити нотаріусу за місцем відкриття спадщини електронне повідомлення (аналог телеграми), в якому вказати про прийняття спадщини.

Отже, законодавство України передбачає альтернативні варіанти процедури прийняття спадщини, що спрощує процес реалізації прав спадкоємців, жодним з яких позивачка не скористалась.

Що стосується доводів апеляційної скарги про відсутність у позивачки протягом усього встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини документів, які надавали б можливість виїхати додому чи звертатися із відповідними заявами, оскільки всі дозвільні документи закінчилися саме 24 серпня 2019 року, суд зазначає слідуюче.

Пунктом 2.1 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, (далі - Порядок) спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першої заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів.

Відповідно до п.3.5. Порядку якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини.

Пунктом 3.23 Порядку визначено, що своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку. Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. У таких випадках конверт підшивається у спадкову справу.

Таким чином, першочергове направлення заяви нотаріусу поштою про прийняття спадщини можливе і без засвідчення справжності підпису на ній та наявності документів.

Відповідно до положень частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Безпідставним є також посилання в апеляційній скарзі як на обставину визнання причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини поважними, що нотаріусом не було вжито заходів відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» щодо повідомлення ОСОБА_4 про відкриття спадщини після смерті батька, оскільки вказані обставини також не свідчать про поважність причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, так як не є перешкодою на вчинення спадкоємцем дій щодо прийняття спадщини відповідно до норм цивільного права.

Враховуючи наведене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що зазначені позивачкою причини пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує їх поважність.

Водночас слід зазначити, що помилкове посилання суду першої інстанції на те, що позивачка ОСОБА_4 перетнула кордон ПП Порубне 02 серпня 2019 року на суть прийнятого рішення не впливає.

Висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив це рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення Шевченківського районного суду м.Чернівці від 06 січня 2021 року залишити без змін.

Керуючись ст. ст. 368, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 , в інтересах якої діє адвокат Якобишена Тетяна Дмитрівна, залишити без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду м.Чернівці від 06 січня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

На постанову може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.

Повний текст постанови складений 15 квітня 2021 року

Головуючий Н.К. Височанська

Судді: А.І. Владичан

І.М. Литвинюк