Справа № 638/2247/21
Провадження № 2/638/3273/21
УХВАЛАІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2021 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді за участю: секретаря судового засідання учасників справи: представника позивача: відповідача представника відповідача ОСОБА_1 ; ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання представника ОСОБА_6 ОСОБА_3 про призначення судової земельно-технічної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_4 , Харківської міської ради про визнання недійсним державного акта на право власності на земельну ділянку та зобов`язання привести у відповідність межі земельної ділянки,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дзержинського районного суду місті Харкова перебуває справа за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_4 , Харківської міської ради про визнання недійсним державного акта на право власності на земельну ділянку та зобов`язання привести у відповідність межі земельної ділянки.

В підготовчому судовому засіданні представник позивача звернувся до суду з уточненим клопотанням про призначення експертизи, в якому просив призначити по справі судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручити експерту ХНДІСЕ ім. Засл.проф. М.С.Бокаріуса. Посилався на наявність розбіжностей, суперечок та даних, які містяться у висновках експертних земельно-технічних досліджень, що були проведені в рамках розгляду інших цивільних справ за участю позивача та відповідача, та додані до позовної заяви.

Відповідач та його представник в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання, посилаючись на недоцільність призначення судової земельно-технічної експертизу. Заперечення обґрунтовували тим, що на розгляді суду перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_4 , третя особа Харківська міська рада про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, по якій було призначено земельно-технічну експертизу на вирішення якої поставлені аналогічні питання. В постанові Харківського апеляційного суду від 17 листопада 2020 року була розглянута дослідницька частина висновку експерта за результатами проведення судової земельно-технічної експертизи від 10.12.2019 року. Зважаючи на те, що обставини щодо висновку експерта за результатами проведеної судової земельно-технічної експертизи від 10.12.2019 року встановлені в постанові суду апеляційної інстанції, то вони не підлягають доказуванню при розгляді даної справи.

Дослідивши матеріали справи судом встановлено наступне.

Харківським апеляційним судом під час ухвалення постанови від 17 листопада 2020 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_4 , третя особа Харківська міська рада Харківської області про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою було встановлено, що у дослідницькій частині висновку експерта № 28197 від 10 грудня 2019 року вказано на невідповідність фактичного порядку користування земельною ділянкою правовстановлюючим документам та вимогам нормативно-правових актів з питань землеустрою та землекористування. Встановити, чи відповідає фактичний порядок користування земельною ділянкою правовстановлюючим документам та вимогам нормативно-правових актів з питань землеустрою та землекористування на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 , не надається можливим з причин вказаних в дослідженні. Встановити, чи має місце порушення землекористування та зробити висновок з якої причини та за рахунок якої території збільшувалися та зменшувалися лінейні розміри земельної ділянки не надається можливим з причин вказаних в дослідженні.

Відповідно до ст. 143 ЦПК України, для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Частина 1 ст. 103 ЦПК України встановлює, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Суд зазначає, що висновок експертизи може бути доказом у справі лише в тому разі, коли експертиза була проведена відповідними судово-експертними установами на підставі ухвали суду, постановленої в рамках конкретної справи. У разі коли висновок експертизи наданий стороною як додаток до позовної заяви, тобто проведений відповідною експертною установою за її клопотанням чи клопотанням її представника у іншій справі, то такий висновок може розцінюватися лише як письмовий доказ, який підлягає дослідженню в судовому засіданні по даній справі та відповідній оцінці.

Зважаючи на те, що висновок ХНДІСЕ ім. Засл.проф. М.С. Бокаріуса експертного земельно-технічного дослідження № 11194 від 13.01.2016 року та висновок експерта за результатами проведення судової земельно-технічної експертизи № 28197 від 10.12.2019 року були проведені у іншій справі (з іншим предметом позову), та вони можуть бути лише письмовими доказами у даній справі, та у зв`язку з тим, у висновках не встановлено чи має місце порушення землекористування, меж тощо з причин, вказаних в дослідженні, суд дійшов висновку про задоволення клопотання представника позивача про призначення експертизи.

Також суд враховує, що проведення земельно-технічної експертизи в дані справі буде здійснюватися на підставі тих письмових доказів, які містяться саме в ній. Будь-які дані, з яких суд може повною мірою встановити обсяг та вид письмових доказів, які містились в матеріалах цивільної справи за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_4 , третя особа Харківська міська рада Харківської області про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, та були надані для проведення судової земельно-технічної експертизи № 28197 від 10.12.2019 року, відсутні.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільної справи з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ч. 4, 5 ст. 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена екпертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, розяснення яких, на їхню думку, потребує висновку екперта.

Таким чином, враховуючи, що по даній справі, для обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій ніж право, без яких встановити відповідні обставини та ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення неможливо, суд вважає за необхідне клопотання представника позивача задовольнити та призначити у справі судову земельно-технічну експертизи на вирішення якої поставити зазначені в ньому питання.

Крім того суд дійшов висновку про необхідність зазначення питання, окрім тих, що були запропоновані представником позивача у відповідному клопотанні, роз`яснення якого потребує висновку експерта, а саме: "В разі порушення меж та накладення земельних ділянок АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 , яким чином можливо усунути порушення меж та накладення даних земельних ділянок?"

Відповідно до ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Згідно з п.5 ч.1 ст. 252, п.9 ч.1 ст.253 ЦПК України суд за заявою учасника справи може зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи - на час проведення експертизи.

Керуючись ст. ст.103,104,252,258-260 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача про призначення судової земельно-технічної експертизи - задовольнити.

Призначити по цивільній справі за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_4 , Харківської міської ради про визнання недійсним державного акта на право власності на земельну ділянку та зобов`язання привести у відповідність межі земельної ділянки, судову земельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:

1.Чи відповідають фактичні межі земельних ділянок правовстановлюючим документам на ці земельні ділянки за адресою: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 ?

2.Чи порушена межа земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 з боку земельної ділянки АДРЕСА_1 ?

3.Чи накладається межа земельної ділянки АДРЕСА_1 на земельну ділянку АДРЕСА_1 ?

4.В разі порушення меж та накладення земельних ділянок АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 , яким чином можливо усунути порушення меж та накладення даних земельних ділянок?

Проведення експертизи доручити Харківському науково-дослідному інституту судових експертиз імені заслуженого професора М.С. Бокаріуса.

Надати для проведення судової земельно-технічної експертизи матеріали цивільної справи № 638/2247/21.

Оплату за проведення судової земельно-технічної експертизи покласти напозивача.

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Роз`яснити сторонам положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

На час проведення судової земельно-технічної експертизи провадження у справі зупинити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали. Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Поволяєва