Постанова

Іменем України

17 серпня 2021 року

м. Київ

справа № 355/1047/20

провадження № 61-3871св21

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Антоненко Н. О. (суддя-доповідач), Крата В. І., Русинчука М. М.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - публічне акціонерне товариство «УІФК-АГРО»,

розглянувши в попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Баришівського районного суду Київської області від 29 жовтня 2020 року в складі судді Коваленка К. В. та на постанову Київського апеляційного суду від 11 лютого 2021 року в складі колегії суддів Ящук Т. А., Немировської О. В., Чобіток А. О.,

ВСТАНОВИВ :

Історія справи

У вересні 2020 року ОСОБА_1 звернулася з позовом до ПАТ «УІФК-АГРО» про визнання договору оренди землі № 283 від 01 лютого 2018 року недійсним з тих підстав, що вона не мала наміру його підписувати.

В підготовчому судовому засіданні позивач ОСОБА_1 заявила про відмову від позову, про що подала письмову заяву.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Баришівського районного суду Київської області від 29 жовтня 2020 року прийнято відмову ОСОБА_1 від позову, а провадження у справі закрито. Роз`яснено позивачу наслідки закриття провадження у справі.

Суд першої інстанції виходив із того, що відмова від позову є процесуальним правом позивача, а підстав для неприйняття такої відмови судом не встановлено.

Короткий зміст постанови апеляційного суду

Постановою Київського апеляційного суду від 11 лютого 2021 року апеляційну скаргу позивачки залишено без задоволення, а ухвалу Баришівського районного суду Київської області від 29 жовтня 2020 року - без змін.

Постанова апеляційного суду мотивована тим, що ОСОБА_1 особисто була присутня в підготовчому судовому засіданні 29 жовтня 2020 року разом з представником - адвокатом Утуловим В. В. та подала через канцелярію суду заяву за власним підписом про відмову від позову. Суд першої інстанції до прийняття відмови позивача від позову та закриття у зв`язку з цим провадження у справі роз`яснив наслідки цієї процесуальної дії, однак будь-яких заперечень щодо прийняття відмови від позову позивачка та її представник не висловили. При цьому суд апеляційної інстанції досліджував аудіозапис судового засідання від 29 жовтня 2020 року та не встановив підстав для неприйняття судом відмови ОСОБА_1 від позову.

Аргументи учасників справи

У березні 2021 року ОСОБА_1 подала касаційну скаргу на вказані судові рішення, в якій просила їх скасувати як такі, що прийняті з порушенням норм процесуального права, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Посилалася на те, що представники відповідача ввели її в оману та вмовили підписати в суді заяву незрозумілого змісту. Вказує, що наміру відмовлятися від позову не мала. Вважає, що не пересвідчившись у тому, що позивачка розуміє українську мову, суд першої інстанції не мав права приймати її відмову від позову. При цьому суд не допустив до участі в судовому засіданні її представника ОСОБА_2 , присутність якого допомогла б уникнути порушень її процесуальних прав.

Рух справи в суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 17 травня 2021 року відкрито касаційне провадження у справі.

Межі та підстави касаційного перегляду

Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).

В ухвалі Верховного Суду від 17 травня 2021 року вказано, що наведені у касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України для відкриття касаційного провадження (неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права).

Позиція Верховного Суду

Колегія суддів не приймає аргументи, які викладені в касаційній скарзі, з таких мотивів.

Суди встановили, що в підготовчому засіданні 29 жовтня 2020 року позивач ОСОБА_1 подала до суду письмову заяву про відмову від позову та закриття провадження у справі, в якій ОСОБА_1 посилалась на те, що вона не зверталась до Баришівського районного суду Київської області з позовною заявою до ПАТ «УІФК- АГРО» про визнання договору оренди недійсним та не уповноважувала жодну особу на подачу такої позовної заяви від її імені. Фактичні обставини, викладені в позовній заяві, не відповідають дійсності, а позовні вимоги суперечать її інтересам як власника земельної ділянки, яку вона передала в оренду ПАТ «УІФК-АГРО», підписавши відповідний договір оренди та щорічно отримуючи орендну плату. Заява про відмову від позову підписана особисто ОСОБА_1 , чого позивачка не заперечує.

Відповідно до частин першої, третьої статті 206 ЦПК Українипозивач може відмовитися від позову на будь-якій стадії провадження, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі.

У частині п`ятій статті 206 ЦПК України вказано, що суд не приймає відмову позивача від позову, визнання позову відповідачем у справі, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 січня 2020 року в справі № 611/507/18 (провадження № 14-590цс19) зроблено висновок, що «положеннями статті 13 ЦПК України, зокрема, визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Вказаний принцип диспозитивності у цивільному судочинстві реалізується шляхом вільного використання та розпорядження процесуальними правами, які, зокрема, впливають на виникнення, рух, розвиток і закінчення судового розгляду».

У справі, що переглядається, ОСОБА_1 в силу принципу диспозитивності реалізувала надане їй процесуальним законом право на власний розсуд, подавши заяву про відмову від позову в порядку, визначеному в статті 206 ЦПК України.

Учасники справи є відповідальними за вчинення або невчинення ними процесуальних дій. Водночас роль суду зводиться до керування ходом судового процесу; роз`яснення у випадку необхідності учасникам судового процесу їхніх процесуальних прав та обов`язків, наслідків вчинення або невчинення процесуальних дій, сприяння учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених ЦПК України (пункти 1, 3, 4 частини п`ятої статті 12 ЦПК України).

Установивши, що заява про відмову від позову підписана та подана особисто в приміщенні суду позивачкою, яка після роз`яснень суду щодо наслідків відмови від позову в судовому засіданні підтримала вказану заяву та не висловила будь-яких заперечень з приводу закриття провадження в справі, суд першої інстанції, з яким погодився й апеляційний суд, зробив правильний висновок про наявність підстав для прийняття відмови ОСОБА_1 від позову та закриття провадження у справі.

Доводи касаційної скарги про недопуск судом першої інстанції до участі в справі представника позивачки не заслуговують на увагу та спростовуються протоколом судового засідання від 29 жовтня 2020 року, згідно з яким в судовому засіданні крім позивачки був присутній її уповноважений представник - адвокат Утулов В. В. Відомостей про явку в судове засідання іншого представника позивачки ( ОСОБА_2 ) та його недопуск судом до участі в справі протокол судового засідання не містить.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Доводи касаційної скарги не дають підстав для висновку, що оскаржені ухвала суду першої інстанції та постанова апеляційного суду прийняті без додержання норм процесуального права, а тому колегія суддів вважає, що касаційну скаргу необхідно залишити без задоволення, оскаржені судові рішення без змін.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ :

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Баришівського районного суду Київської області від 29 жовтня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 11 лютого 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді: Н. О. Антоненко

В. І. Крат

М. М. Русинчук