РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2021 року Київський районний суд м.Харкова у складі

головуючого судді - Колесник С.А.,

за участю секретаря судового засідання - Кудінової К.А.,

представника позивача - адвоката Головашич Ю.О.,

представника відповідача - адвоката Мухіна О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 953/18814/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету позову: державний нотаріус Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Козелько Тетяна Михайлівна про встановлення факту родинних відносин, встановлення додаткового строку на подачу заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Головашич Ю.О., звернувся до суду з позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 , відповідно до якої просить: встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є двоюрідним братом ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ; встановити позивачу додатковий строк в один місяць для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його двоюрідної сестри, ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

На обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що він народився ІНФОРМАЦІЯ_1 . Його батьками є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження № НОМЕР_1 . У батька позивача, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 був рідний брат ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7

Згідно архівної довідки від 01.09.2020 року вбачається, що в архівному фонді Харківська духовна консисторія в метричній книзі Різдво-Богородичної церкви сл. Мерефа Харківського повіту Харківської губернії за 1907 рік є запис № 94 про народження ІНФОРМАЦІЯ_4 « ОСОБА_7 », батьки якого: « Слободы Мерефа крестьянин ОСОБА_9 сын ОСОБА_10 законная жена его ОСОБА_11 дочь, оба православные». Такі відомості містяться і в виписці з метричної книги, яка збереглася у позивача.

З відповіді Державного архіву Харківської області від 01.09.2020 року вбачається, що метричні книги сл. Мерефа Харківського повіту Харківської губернії за 1909 рік на зберігання архіву не надходили. У метричних книгах Різдво-Богородичної та Миколаївської церков сл. Мерефа за 1910 рік запису про народження ОСОБА_6 не виявлено.

Як встановлено рішенням Харківського районного суду Харківської області від 04.04.2019 року по справі № 635/1181/19 матір`ю ОСОБА_6 є ОСОБА_11 . Матір`ю ОСОБА_4 також є « ОСОБА_13 » згідно церковних записів.

Крім того, згідно довідки 1928 року, виданої Мереф`янським районним виконавчим комітетом, яка збереглася у позивача, зазначається, що по книгам ЗАГСУ про народження батьком гр. ОСОБА_4 значиться ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , брат - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Таким чином, ОСОБА_6 є рідним братом ОСОБА_4 (батька позивача). У рідного брата батька позивача, тобто у ОСОБА_6 , була донька - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , що підтверджується посвідкою про народження № НОМЕР_2 .

Тобто, ОСОБА_3 являється його двоюрідною сестрою. ІНФОРМАЦІЯ_2 гр. ОСОБА_3 померла. Після смерті його двоюрідної сестри - ОСОБА_3 28.09.2018 року була заведена спадкова справа № 411/2018.

До спадщини увійшла квартира АДРЕСА_1 .

Рішенням Харківського районного суду Харківської області від 04.04.2019 року по справі № 635/1181/19 був встановлений факт родинних відносин, що відповідачка, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , є двоюрідною сестрою ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_10 , та двоюрідною тіткою ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до рішення Київського районного суду м. Харкова від 29 серпня 2019 року по справі № 640/11096/19 ОСОБА_2 був встановлений додатковий строк на подачу заяви про прийняття спадщини після смерті своєї двоюрідної племінниці ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Крім того, рішенням Київського районного суду м. Харкова від 29 серпня 2019 року по справі № 640/11096/19 було встановлені такі факти: ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 померла, актовий запис про смерть № 17710 від 12.12.2017 року, що підтверджується протоколом пред`явлення трупа для впізнання від 12.06.2019 року та довідкою № 140 від 25.06.2019 року в рамках кримінального провадження № 0000164 від 17.05.2019 року. ОСОБА_3 померла у Харківській обласній психіатричній лікарні № 3, що підтверджується довідкою № 140 від 25.06.2019 року та у неї на момент смерті не було при собі документу, що посвідчує особу, то актовий запис про її смерть був зроблений як на невідому особу (в графі прізвище: невідоме, померла у віці 75-80 років).

З приводу цього, Київським районним судом м. Харкова вказаним рішенням було також зобов`язано Харківський міській відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області внести зміни до актового запису про смерть № 17710 від 12.12.2017 року, а саме: померла ОСОБА_3 , громадянка України, місце народження м. Мерефа Харківської області, зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_2 .

Враховуючи вищенаведене, гр. ОСОБА_2 отримала як спадкоємиця свідоцтво про право на спадщину за законом від 09.12.2019 року, зареєстрованого в реєстрі за № 8-802, на квартиру АДРЕСА_3 , тобто наявний спір про право, через що має місце подача саме позовної заяви до Київського районного суду м. Харкова.

Позивач, ОСОБА_1 про смерть своєї двоюрідної сестри дізнався від її сусідів влітку 2020 року, які повідомили, що в квартирі померлої ОСОБА_3 роблять ремонт невідомі особи, які й повідомили, що власниця даної квартири померла.

В процесі з`ясування всіх обставин справи стало відомо, що гр. ОСОБА_3 померла у психіатричній клініці в м. Харкові за невідомих обставин.

Позивача як найближчого родича не було повідомлено про її смерть, працівники правоохоронних органів та лікарні не виявили бажання це зробити з невідомих на те причин, знайти родичів померлої, хоча прізвища у них є однакові і знайти позивача було б не складно.

Чому померла ОСОБА_3 опинилася в психіатричній лікарні, за яких обставин вона померла, де знаходилося її тіло з 20.11.2017 року до 12.06.2019 року до моменту її впізнання, яким чином її через майже 2 роки впізнали, яким чином відповідач дізналася, що невідома особа в психіатричній лікарні є саме ОСОБА_3 не відомо, як і невідомо де зараз похована ОСОБА_3 , та чи похована вона взагалі позивачу також не відомо, через що з метою отримати таку інформацію та з`ясувати дійсні обставини справи мало місце подання відповідних адвокатських запитів.

Позивач весь час підтримував зі своєю сестрою зв`язок, допомагав їй, але раптом зв`язок між рідними обірвався восени 2017 року, ані сусіди, ані знайомі не знали, що з ОСОБА_3 та де вона знаходиться. В її квартирі ніхто не мешкав, ніхто не приходив, адже сусіди одразу ж повідомили позивача, всі пошуки її були марними.

З отриманням інформації про смерть своєї двоюрідної сестри у липні 2020 року позивач одразу ж звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, але 29 липня 2020 року нотаріус Четвертої ХМДНК Козелько Т.М. ухвалила постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Підставами для такої відмови стали: не звернення з відповідною заявою про прийняття спадщини в 6-місячний строк (з 20.11.2017 року по 20.05.2018 року); відсутність документів, які підтверджують родинні відносини з померлою ОСОБА_3 ; прийняття вже спадщини іншою особою - ОСОБА_2 , яка є двоюрідною тіткою померлої та оформлення нею спадкових прав.

Гр. ОСОБА_2 згідно рішення суду є двоюрідною тіткою померлої, а тому відноситься до п`ятої черги спадкування, до «інших» родичів померлої.

На теперішній час позивач, ОСОБА_1 , як двоюрідний брат померлої - ОСОБА_3 , спадкує ту частку спадщини, яка належала б за законом його батькові, якби він був живий на час відкриття спадщини (спадкування за право представлення, третя черга спадкування).

Таким чином, вказав, що він має пріоритетне право на прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3 перед гр. ОСОБА_2 , а тому вважає, що його право є порушеним і на сьогоднішній час підлягає захисту в судовому порядку.

Щодо не звернення з відповідною заявою про прийняття спадщини в 6-місячний строк (з 20.11.2017 року по 20.05.2018 року) позивач зазначає наступні поважні причини.

Так, тривалий час позивач витрачав на пошуки померлої ОСОБА_3 , яка померла у ХОПБ № 3, смерть якої оформили як невстановленої особи, що фізично позбавляло можливості її знайти. Про смерть своєї двоюрідної сестри позивач дізнався лише влітку 2020 року. Лише через майже 2 роки після смерті ОСОБА_3 провели впізнання її трупа, що підтверджується протоколом пред`явлення трупа для впізнання від 12.06.2019 року та були внесені зміни до актового запису, що померла саме ОСОБА_3 (факт встановлений рішенням Київського районного суду м. Харкова від 29.08.2019 року).

Крім того зазначив, що позивачу станом на 2017 рік було 81 рік, та з 01.03.2017 року по 02.03.2017 року він знаходився на стаціонарному лікуванні, була зроблена операція на очі. Півтора місяця позивач проходив реабілітацію (підтверджується висновком рентгенографії від 27.02.2017 року, випискою з історії хвороби від 02.03.2017 року). Перед проведеною операцією позивач змушений був від`їздити у відрядження у іншу країну (період перебування закордоном: з 12.02.2017 року по 22.02.2017 року).

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.11.2020 справу передано для розгляду судді Колесник С.А. (а.с. 46).

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

На виконання вказаних вимог, судом було направлено запит до органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи - відповідача у справі та 16.12.2020 отримано відповідну довідку (а.с. 49).

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 27.12.2020 відкрито загальне позовне провадження у справі, почато підготовче провадження у справі (а.с. 52).

19.02.2021 до суду від представника відповідача - адвоката Мухіна О.М. надійшли письмові пояснення щодо позовної заяви, у яких представник відповідача просив відмовити у задоволенні позовної заяви в повному обсязі, посилаючись на наступне.

Щодо встановлення факту родинних відносин зазначив, що рішенням Харківського районного суду Харківської області від 04.04.2019 встановлено, що померла ОСОБА_3 народилась ІНФОРМАЦІЯ_8 , її батьком є ОСОБА_6 . Матір`ю ОСОБА_6 є ОСОБА_11 . Посилання позивача, що матір`ю ОСОБА_4 (батько позивача) є ОСОБА_13 . Зважаючи на вказане випливає, що у ОСОБА_6 та ОСОБА_4 (батько позивача) є різні матері. Таким чином вважає, що ОСОБА_6 та ОСОБА_4 (батько позивача) не є рідними братами. Отже встановленння факту родинних відносин не доведено.

Щодо встановлення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини вказав, що позивачем не надано доказів, що він дізнався про смерть ОСОБА_3 лише у липня 2020 року. Також немає ніяких підтверджень про начебто пошуки померлої. Вважає, що позивачем не доведено поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Матеріали справи не містять належних та допустимих доказів на підтвердження існування обставин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для вчинення ползивачем дій із прийняття спадщини.

22.03.2021 представником позивача подано до суду клопотання про долучення письмових документів до матеріалів справи (а.с. 81).

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 06.04.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу для судового розгляду по суті позовних вимог (а.с. 132-133).

18.05.2021 від представника відповідача адвоката Мухіна О.М. до суду подано клопотання про витребування у позивача оригіналів доказів (а.с. 139-140).

25.06.2021 представником позивача - адвокатом Головашич Ю.О. до суду подано клопотання про долучення письмових документів до матеріалів справи (а.с. 143).

09.07.2021 до суду від представника відповідача - адвоката Мухіна О.М. надійшли Письмові пояснення щодо позовної заяви, у яких представник відповідача просив відмовити у задоволенні позовної заяви в повному обсязі. В частині позову щодо встановлення факту родинних відносин посилався на ті ж доводи, що й в поясненнях, які подані до суду представником відповідача 19.02.2021.

В частині позову щодо встановлення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини, крім доводів, викладених в поясненнях від 19.02.2021 року, додатково зазначив, що позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що з 12 лютого 2017 року по 22 лютого 2017 року він знаходився в Пакистані, а з 01 листопада 2017 року по 01 серпня 2018 року, з 01 вересня 2018 року по 26 жовтня 2018 року - у місті Києві, де виконував умови договору про співпрацю від 14.01.2004 року та договір оренди житлового приміщення від 06.11.2017 року. Позивачем не надано Акту про виконання робіт за зазначений період за договором про співпрацю від 14.01.2004 року та будь якого документу про відрядження до Пакистану. Щодо договору оренди житлового приміщення від 06.11.2017 року, даний договір містить неправдиві дані, а саме: адреса знаходження житлового приміщення АДРЕСА_4 , даної адреси в місті Києві немає, Орендодавець ОСОБА_14 не є власником даної нерухомості, що підтверджує витяги з реєстру речових прав на нерухоме майно від 08.07.2021 року. За схожою адресою Симиренка (Симеренка у договорі оренди від 06.11.2017 року), будинок АДРЕСА_4 , є інший власник з 2012 року, що підтверджує витяг з реєстру речових прав на нерухоме майно від 08.07.2021 року.

Вважає, що позивачем не доведено поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

13.07.2021 до суду від представника відповідача - адвоката Мухіна О.М. надійшло клопотання про призначення судової експертизи (а.с. 174-175).

13.07.2021 до суду від представника відповідача - адвоката Мухіна О.М. надійшло клопотання про витребування оригіналів доказів (а.с. 176-177).

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 12.08.2021 відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Мухіна Олега Миколайовича про призначення судової фізико - хімічної експертизи у цивільній справі № 953/18814/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету позову: державний нотаріус Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Козелько Тетяна Михайлівна про встановлення факту родинних відносин, встановлення додаткового строку на подачу заяви про прийняття спадщини (а.с. 189-190).

Протокольною ухвалою суду від 12.08.2021 задоволено клопотання представника позивача про долучення письмових документів до матеріалів справи.

Представник позивача в судовому засіданні позовну заяву підтримала у повному обсязі, з підстав, викладених у позовній заяві, просила про її задоволення.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечував у повному обсязі, посилаючись на доводи, викладені в поданих до суду поясненнях щодо позовної заяви, просив відмовити у його задоволенні.

Третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету позову: державний нотаріус Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Козелько Тетяна Михайлівна, до суду не з`явилась, 18.02.2021 до суду надійшов лист від 13.02.2021 № 565/01-16 про розгляд справи за відсутності представника нотаріальної контори, рішення прийняти на розсуд суду (а.с. 65).

Суд, вислухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши подані сторонами докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду спору по суті, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 16 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтями 10, 81 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, згідно з якими кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справу в межах заявлених вимог і вирішує справу на підставі наданих доказів.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Сторони зобов`язані визначити коло фактів, на які вони посилаються, як на підставу своїх вимог та заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення, крім випадків, встановлених ст. 82 ЦПК України.

Судом встановлені наступні фактичні обставини.

Судом встановлено, що батьками позивача, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження № НОМЕР_1 (а.с .14а).

Батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8, є ОСОБА_6 , що підтверджується посвідкою про народження № 1288680, видана Мерефянським міським ЗАГС, запис № 388 від 15 серпня 1940 року.

Як встановлено рішенням Харківського районного суду Харківської області від 04 квітня 2019 року по справі № 635/1181/19 матір`ю ОСОБА_6 (батька ОСОБА_3 ) є ОСОБА_11 (а.с. 21).

Згідно відповіді Державного архіву Харківської області Харківської обласної державної адміністрації від 01.09.2020 року № 01-29/1253-1255 була надана архівна довідка 01-29/1253-1255 та ксерокопія метричного запису про народження ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 (батька позивача) (а.с. 15-19).

З архівної довідки Державного архіву Харківської області Харківської обласної державної адміністрації від 01.09.2020 року № 01-29/3-1253-1255 вбачається, що в архівному фонді Харківська духовна консисторія в метричній книзі Різдво-Богородичної церкви сл. Мерефа Харківського повіту Харківської губернії за 1907 рік є запис № 94 про народження ІНФОРМАЦІЯ_4 « ОСОБА_7 », батьки якого: «Слободы Мерефа крестьянин ОСОБА_15 сын ОСОБА_10 законная жена его ОСОБА_11 дочь, оба православные» (так у документі, текст російською мовою) (а.с. 15).

Таким чином, матір`ю ОСОБА_4 (батька позивача) є ОСОБА_13 .

Згідно експертного висновку «Українське бюро лінгвістичних експертиз НАН України» від 15 червня 2021 року за № 056/764-а встановлено, що «записи особового імені ОСОБА_11 (Рішення суду, запис (ОСОБА_11) ОСОБА_11 ) та ОСОБА_11 (випис із метричної книги про народження ОСОБА_4 , запис ОСОБА_11 ) та ОСОБА_11 довідка, видана Державним архівом Харківської області, щодо метричного запису про народження ОСОБА_4 , запис мати ОСОБА_13 ) у документах є ідентичними.

Записи імені по-батькові ОСОБА_11 (Рішення суду, запис (ОСОБА_11) ОСОБА_11 ) та ОСОБА_11 (архівна довідка, видана Державним архівом Харківської області, щодо метричного запису про народження ОСОБА_4 , запис мати ОСОБА_13 ), ОСОБА_11 (випис із метричної книги про народження ОСОБА_4 , запис ОСОБА_11 ) попри розбіжності в документах є ідентичними.

Розбіжності виникли внаслідок фіксації в офіційних документах імені по батькові, утвореного від особового імені ОСОБА_11 давньою формою урочисто-церковних варіантів цього імені ОСОБА_11 , ОСОБА_11 , від яких утворено патронімічні форми за архаїчною словотвірною моделлю відповідно ОСОБА_11 , ОСОБА_11 » (а.с. 145).

Згідно справки Управління Харківської єпархії (Українська православна церква) від 18.06.2021 року № 250 вбачається, що у відповідності до Виписки з метричної книги про народжених 1907 р. в графі «Звання, ім`я, по батькові і прізвище батьків, і якого віросповідання» вказане ім`я і по батькові законної дружини ОСОБА_1 ОСОБА_13 (російською мовою) ідентично імені і по батькові - ОСОБА_11 (російською мовою) (а.с. 144).

Тобто, у ОСОБА_6 (батька ОСОБА_3 ) та у ОСОБА_4 (батька позивача) є спільна мати - ОСОБА_11 .

Крім того, згідно довідки 1928 року, виданої Мереф`янським районним виконавчим комітетом зазначається, що по книгам ЗАГСУ про народження батьком гр. ОСОБА_4 значиться ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , брат - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 (а.с. 20).

Таким чином, оцінивши обставини справи та надані докази в їх сукупності, суд вважає доведеним той факт, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7, та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4, є рідними братами, а ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8, та позивач по справі - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1, є двоюрідним братом та сестрою.

Доказів, які б спростовували факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , суду не надано, ніякими іншими доказами, що є в справі, не спростовується.

Згідно пункту 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідно заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Відповідно до п. 4.2. Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5 доказом родинних та інших відносин спадкоємців зі спадкодавцем є: свідоцтва органів реєстрації актів цивільного стану, повний витяг з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів, копії рішень суду, що набрали законної сили, про встановлення факту родинних та інших відносин.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 померла, що підтверджується актовим записом про смерть № 17710 від 12.12.2017 року та протоколом пред`явлення трупа для впізнання від 12.06.2019 року та довідкою № 140 від 25.06.2019 року (а.с. 29, 32-37).

Рішенням Київського районного суду м.Харкова від 29.08.2019 у цивільній справі № 640/11096/19 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_25 , Харківського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, позовні вимоги ОСОБА_2 - задоволені. Визначено ОСОБА_2 додатковий строк протягом трьох місяців для подання заяви про прийняття спадщини після смерті двоюрідної племінниці ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 . Зобов`язано Харківський міській відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області внести зміни до актового запису про смерть № 17710 від 12.12.2017 року, а саме: померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , громадянка України ІНФОРМАЦІЯ_8 , місце народження м. Мерефа Харківської області, зареєстрована та проживала за адресою АДРЕСА_5 (а.с. 26-27).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина, спадкова справа № 411/2018 була заведена 28.09.2018 року, заповіт останньою не складався (а.с. 22, 23).

Постановою Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори від 29 липня 2020 року позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , було відмовлено у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують родинні відносини зі спадкодавцем, а також із пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини (шість місяців) (а.с. 43).

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Спадкоємець зобов`язаний з`явитися до нотаріуса особисто. Він повинен пред`явити документ, що підтверджує його особу, а також свідоцтво про смерть спадкодавця, щоб нотаріус зміг встановити час відкриття спадщини.

Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку» суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, при цьому він має виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Таким чином, законодавцем встановлено, що через поважність причини пропуску строку, суд може визначити спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Суд вважає доведеним, що вказаний строк було пропущено позивачем з поважних причин за наступних обставин.

ОСОБА_3 померла у Харківській обласній психіатричній лікарні № 3, що підтверджується довідкою № 140 від 25.06.2019 року та у неї на момент смерті не було при собі документу, що посвідчує особу, то актовий запис про її смерть був зроблений як на невідому особу (в графі прізвище: невідоме, померла у віці 75-80 років) (а.с. 31).

Згідно відповіді начальника Харківського обласного бюро судово-медичної експертизи Кравченко Ю.М. від 26.11.2020 року вих. № 02-06/2372 вбачається, що 24.11.2017 року у відділенні № 2 ХОБСМЕ відповідно до постанови слідчого СВ Московського ВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції Сидоренко А.С. була проведена судово-медична експертиза трупа невідомої жінки судово-медичним експертом Бесарабою А.О. (Висновок експерта № 2323-с/17 від 24.11.2017 року. Причина смерті: «Інтоксикація організму. Пневмонія, збудник не уточнений».

Відповідно до дозволу Харківської місцевої прокуратури № 4 від 11.12.2017 року № 04-07-10100 труп невідомої жінки (зі слів ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8) було поховано за кошти місцевого бюджету на кладовищі № 1 м. Харкова 09.02.2018 року під № 2323-с (а.с.100).

12.12.2017 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану був зареєстрований факт смерті невідомої жінки, дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 , у віці 75-80 років, актовий запис про смерть № 17710 (а.с. 29).

В рамках кримінальної справи № 0000164 від 17.05.2019 року протоколом пред`явлення трупа для впізнання від 12.06.2019 року серед пред`явлених фотознімків було впізнано труп невідомої жінки під № 2, а саме: труп ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 (а.с .32-37).

Таким чином, померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8, майже 2 (два) роки значилася як труп невідомої жінки, що вже є тією істотною обставиною, що позбавляло та перешкоджало позивачу на вчинення певних юридичних дій.

РішеннямКиївського районного суду м. Харкова від 29 серпня 2019 року по справі № 640/11096/19 було зобов`язано Харківський міській відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області внести зміни до актового запису про смерть № 17710 від 12.12.2017 року, а саме: померла ОСОБА_3 , громадянка України, місце народження м. Мерефа Харківської області, зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_2 .

В судовому засіданні 28.04.2021 позивач ОСОБА_1 суду пояснив, що вперіод з 12-22 лютого він їздив у відрядження до м. Пакистан у зв`язку зі своєю роботою. У березні 2017 року йому було проведено операцію на очах. З 01.11.2017 по серпень 2018 року він працював у м. Києві, де безперервно знаходився та в м. Харків не приїздив. В серпні 2018 року він був у м. Харкові та знов на два місяці поїхав у зв`язку з роботою до м. Києва. Після того як він, майже в кінці 2018 року повернувся до м. Харкова від знайомих він дізнався, що ОСОБА_26 та її сина ОСОБА_27 вже немає в живих, у зв`язку з чим він звернувся до Київського ВП ГУ НП в Харківській області.

Таким чином, не знання позивача про смерть своєї двоюрідної сестри ОСОБА_3 , було пов`язано з іншими істотними, об`єктивними, непереборними труднощами, а саме через те, що актовий запис якої про її смерть був зроблений як на невідому особу та знаходження померлої ОСОБА_3 майже 2 роки як невідомої; смерть ОСОБА_28 не була встановлена у визначеному Законом України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» порядку; лише рішенням Київського районного суду м. Харкова від 29 серпня 2019 року були внесені зміни до актового запису про смерть № 17710 від 12.12.2017 року, що невідома померла особа є саме ОСОБА_3 , що свідчить про поважність причин пропуску 6-місячного строку (з 20.11.2017 року по 20.05.2018 року) для звернення із заявою про прийняття спадщини.

Такої позиції дотримується і Касаційний цивільний суд Верховного суду у своїй постанові від 03.10.2018 року по справі № 757/28103/16-ц.

Крім того, згідно довідки заводу технічних масел «Аріан» від 05.03.2021 року за № 137 позивач, ОСОБА_1 , для виконання робіт по договору про співпрацю з 12.02.2017 року по 22.02.2017 року знаходився в Пакистані, з 01.11.2017 року по 01.08.2018 року, 01.09.2018 року по 26.10.2018 року безперервно знаходився в м. Києві, виконуючи всі умови даного договору (а.с. 101).

Вказане також підтверджується Договором № 1 про співпрацю від 14.01.2004 року, укладеного між ТОВ «Завод технічних масел «Аріан» в особі директора Рудик Е.Г. та ОСОБА_1 (а.с. 102-103).

Відповідно до статті 13 Конвенції про захист прав і основних свобод людини (ратифікована Верховною Радою України - Законом від 17.07.1997 року ) кожен, чиї права і свободи порушені, має право на ефективний засіб захисту в національному органі.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає позовні вимоги щодо визначення позивачу додаткового строку протягом одного місяця для подання заяви про прийняття спадщини після смерті двоюрідної сестри ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , підлягають задоволенню, оскільки строк звернення з заявою пропущений з поважних причин.

Згідно ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно з вимогами п. п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню повністю.

Керуючись ст. ст. 15, 16, 1261, 1272 ЦК України, ст.13, 141, 206, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є двоюрідним братом ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Встановити ОСОБА_1 додатковий строк - один місяць для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його двоюрідної сестри, ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене).

Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський районний суд м. Харкова до Харківського апеляційного суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/fair/sud2021.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_6 .

Відповідач: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_7 .

Третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету позову: державний нотаріус Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Козелько Тетяна Михайлівна, місцезнаходження: 61055, м. Харків, вул. Біблика, 57.

Повне судове рішення складено та підписано 20 серпня 2021 року.

Суддя Колесник С.А.