Ярмолинецький районний суд Хмельницької області
Справа № 689/880/21
Провадження № 2/689/335/21
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

(Заочне)

26 серпня 2021 року смт. Ярмолинці

Ярмолинецький районний суд Хмельницької області у складі головуючого - судді Мазурчака В.М.,

за участю:

секретаря судового засідання Хмелянчишиної Ю.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Ярмолинці в спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Розсошанської сільської ради про скасування державної реєстрації права власності,

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суд з позовом до Розсошанської сільської ради про скасування державної реєстрації права власності.

Позовні вимоги вмотивовані тим, що позивач ОСОБА_2 являється спадкоємцем після смерті свого чоловіка ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом, від 23.06.2017 року, зареєстрованого в реєстрі за № 876, виданого Стожик Н.В. , приватним нотаріусом Ярмолинецького районного нотаріального округу.

Спадщина, на яку видано це свідоцтво, складається з земельної ділянки площею 4,9531 га, кадастровий номер :04:015:0066, що належала померлому ОСОБА_3 .

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (далі також - ДРРПНМ) № 254956767 від 29.04.2020 року, спадкодавцю ОСОБА_3 належить ще одна ділянка площею 4,95 га, кадастровий номер :04:015:0057 на підставі цього ж правовстановлюючого документа - Державного акта на право приватної власності на землю серії Р2 № 825717 від 20.05.2003 року, виданого Скаржинецькою сільською радою.

Проте, вказане не відповідає дійсності, право власності на земельну ділянку кадастровий номер :04:015:0057 зареєстровано безпідставно, що порушує законні права та інтереси, а саме право власності на земельну ділянку кадастровий номер :04:015:0057 з невірною площею та невірним цільовим призначенням було помилково зареєстровано за ОСОБА_3 ще в 2017 році. В той час ще не працював автоматичний обмін даними між ДРРПНМ та Державним земельним кадастром, що і надало можливість такої помилкової реєстрації.

Позивач в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала.

Відповідач був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, у яке не з`явився без повідомлення причин неявки, процесуальними правами щодо подачі заяв по суті справи не скористався, що не перешкоджає розгляду справи по суті, тому суд розглянув справу за його відсутності.

Відповідно до пунктів 1-4 частини першої статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Дані умови проведення заочного розгляду справи наявні у їх сукупності. На підставі пунктів 1-4 частини першої статті 280 та частини четвертої статті 223 ЦПК України у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Дослідивши матеріали справи та подані докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, як окремо так і взаємний їх зв`язок, заслухавши пояснення представника позивача, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити повністю з підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 являється спадкоємцем після смерті свого чоловіка ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом, від 23.06.2017 року, зареєстрованого в реєстрі за № 876, виданого Стожик Н.В. , приватним нотаріусом Ярмолинецького районного нотаріального округу. Спадщина, на яку видано це свідоцтво, складається з земельної ділянки площею 4,9531 га, кадастровий номер :04:015:0066, що належала померлому ОСОБА_3 на підставі Державного акта на право приватної власності на землю серії Р2 № 825717, який видано 20.05.2003 року Скаржинецькою сільською радою Ярмолинецького району Хмельницької області на підставі рішення Скаржинецької сільської ради від 09.10.2002 року за № 6 та зареєстровано в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 559.

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (далі також - ДРРПНМ) № 254956767 від 29.04.2020 року, спадкодавцю ОСОБА_3 належить ще одна ділянка площею 4,95 га, кадастровий номер :04:015:0057 на підставі цього ж правовстановлюючого документа - Державного акта на право приватної власності на землю серії Р2 № 825717 від 20.05.2003 року, виданого Скаржинецькою сільською радою.

Проте, вказане не відповідає дійсності, право власності на земельну ділянку кадастровий номер :04:015:0057 зареєстровано безпідставно, що порушує законні права та інтереси Позивачки, як спадкоємиці померлого ОСОБА_3 , а саме:

Відповідно до Інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку від 29.04.2021 року, земельна ділянка кадастровий номер :04:015:0057 в дійсності має площу 0,173 га, а не 4,95 га чи 4,9531 га. Це підтверджується як викопіюванням з Публічної кадастрової карти (де видно, що площа ділянки значно менша, ніж сусідні земельні ділянки сільськогосподарського призначення (паї)), так і витягом з Державного земельного кадастру № НВ-021 від 12.04.2021 року, в якому також вказано площу ділянки 0,173 га.

Крім того, в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно крім помилково зазначеної площі ділянки (4,95 га замість 0,173 га) також помилково вказано і цільове призначення земельної ділянки кадастровий номер :04:015:0057 - « для ведення товарного сільськогосподарського виробництва» замість правильного «для ведення особистого селянського господарства».

ОСОБА_3 ніколи не набував права власності на земельну ділянку площею 0,173 га кадастровий номер :04:015:0057 з цільовим призначенням «для ведення особистого селянського господарства»

Як вбачається з вищевказаного, право власності за ОСОБА_3 як на земельну ділянку кадастровий номер :04:015:0057, так і на земельну ділянку кадастровий номер :04:015:0066 зареєстровано на підставі одного й того ж правовстановлюючого документа - Державного акта на право приватної власності на землю серії Р2 № 825717 від 20.05.2003 року, виданого Скаржинецькою сільською радою.

Право власності на земельну ділянку кадастровий номер :04:015:0057 з невірною площею та невірним цільовим призначенням було помилково зареєстровано за ОСОБА_3 ще в 2017 році. В той час ще не працював автоматичний обмін даними між ДРРПНМ та Державним земельним кадастром, що і надало можливість такої помилкової реєстрації.

Відповідно до статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися та розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Право власності є непорушним.

Відповідно до статті 317 ЦК України право власності складається з права володіння, користування та розпорядження майном.

Згідно ст.78 Земельного кодексу України право власності на землю - це право володіти, користуватися і розпоряджатися земельними ділянками.

Статтею 328 ЦК передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Згідно ч.2 ст.90 Земельного кодексу України порушені права власників земельних ділянок підлягають відновленню в порядку, встановленому законом.

Відповідно до п.1) ч.1 ст.2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Згідно ст.11 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державний реєстратор самостійно приймає рішення за результатом розгляду заяв у сфері державної реєстрації прав.

Відповідно до ч.3 ст.26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню.

У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону.

Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

Відповідно до абзацу 3 частини 2 статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі якщо допущена технічна помилка впливає на права третіх осіб, така помилка виправляється державним реєстратором виключно на підставі судового рішення.

Виходячи з вищевикладеного, суд приходить до переконання про достатність підстав для задоволення позову, оскільки він є обґрунтований, а тому підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 141, 258, 259, 263-265, 354 ЦПК України,

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до Розсошанської сільської ради про скасування державної реєстрації права власності - задовольнити повністю.

Скасувати державну реєстрацію права власності із закриттям розділу на земельну ділянку кадастровий номер :04:015:0057, яке було зареєстроване згідно рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) державного реєстратора Хмельницької філії Комунального підприємства «Центр реєстрації прав» Хілько Н.В., індексний номер 33424607 від 13.01.2017 року (номер запису про право власності/ довірчої власності 18562849), яким за ОСОБА_3 було зареєстровано право власності на земельну ділянку кадастровий номер :04:015:0057, з одночасним припиненням за ОСОБА_3 права власності на земельну ділянку кадастровий номер :04:015:0057.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Хмельницького апеляційного суду безпосередньо або через Ярмолинецький районний суд Хмельницької області. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку лише у разі залишення його заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано до Ярмолинецького районного суду Хмельницької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи на офіційному веб-порталі судової влади України за веб-адресою: http://ym.km.court.gov.ua/sud2221/, а інформацію про зміст судових рішень у справі - за веб-адресою: http://reyestr.court.gov.ua/.

Суддя В. Мазурчак