Провадження № 2/761/5137/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

03 серпня 2021 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Рибака М.А.,

за участю секретаря Путрі Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві справуза позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2020 року КП ВО Київради (КМДА) «Київтеплоенерго» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з центрального опалення та постачання гарячої води, у якому просить стягнути з відповідача на свою користь заборгованість за спожиті до 30.04.2018 року послуги з централізованого опалення у розмірі 70 494,51 грн., інфляційну складову боргу у розмірі 5 076,60 грн., 3% річних у розмірі 4 055,85 грн.; заборгованість за спожиті з 01.05.2018 року послуги з постачання гарячої води в у розмірі 48 851,33 грн., інфляційну складову боргу у розмірі 1 035,29 грн., 3% річних у розмірі 1 926,26 грн.; а також судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2102,00 грн. та витрати пов`язанні з отриманням інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно в сумі 33,00 грн.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що за адресою: АДРЕСА_1 , за якою КП «Київтеплоенерго», яке є правонаступником ПАТ «Київенерго», здійснює надання послуг з центрального опалення та постачання гарячої води до вказаного помешкання, де проживає відповідач, проте останній не проводить оплату за надані послуги з центрального опалення та постачання гарячої води, внаслідок чого утворилась заборгованість, Таким чином, оскільки відповідач у добровільному порядку заборгованість не погашає, позивач вимушений був звернутись до суду за її примусовим стягненням, а також просив суд стягнути судові витрати.

Ухвалою суду від 03.12.2020 року, відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням сторін.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Подав через канцелярію суду заяву про розгляд справи за його відсутності, з приводу ухвалення у справі заочного рішення не заперечував.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Ухвала про відкриття провадження та позовна заява з додатками були направлені на адресу за місцем реєстрації відповідача, разом з тим конверт повернувся до суду «за закінченням терміну зберігання».

Відповідно до висновків Великої Палати Верховного суду викладених в постанові від 25.04.2018 року у справі №800/547/17 - направлення листів рекомендованою кореспонденцією на дійсні адреси є достатнім для того, щоб вважати повідомлення/надсилання належним. При цьому отримання зазначених листів адресатом перебуває поза межами контролю відправки, а тому не може свідчити про неправомірність його дій.

Суд, відповідно до ст.ст. 280, 281 ЦПК України вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних у ній матеріалів за відсутності відповідача, оскільки неявка відповідача не перешкоджає постановленню заочного рішення, проти чого не заперечував представник позивача.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Перевіряючи обставини справи, судом встановлено, що відповідач ОСОБА_1 є власником квартири за адресою АДРЕСА_1 та отримує послуги з центрального опалення та постачання гарячої води.

КП «Київтеплоенерго», яке є правонаступником ПАТ «Київенерго», визначено обов`язковим виконавцем послуг з централізованого опалення та гарячого водопостачання для житлових будинків комунальної форми власності згідно Закону України № 1198-VІІ від 10.04.2014 року «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення розрахунків за енергоносії» з 01.07.2014 року.

Відповідно до п.11 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодних та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення (далі - Правила) у разі встановлення будинкових засобів обліку води у багатоквартирному будинку, де окремі квартири обладнані квартирними засобами обліку, споживач, який не має квартирних засобів обліку, оплачує послуги згідно з показаннями будинкових засобів обліку, не враховуючи витрати води виконавця, юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, які є власниками або орендарями приміщень у цьому будинку, та сумарних витрат води за показаннями усіх квартирних засобів обліку. Різниця розподіляється між споживачами, які не мають квартирних засобів обліку, пропорційно кількості мешканців квартири в разі відсутності витоків із загально будинкової мережі, що підтверджується актом обстеження, який складається виконавцем у присутності не менш як двох мешканців будинку.

Згідно з п.21 Правил, у разі відсутності у квартирі (будинку садибного типу) та на вводах у багатоквартирний будинок засобів обліку води і теплової енергії плата за надані послуги справляється згідно з установленими нормативами (нормами) споживання, з централізованого опалення - з розрахунку за 1 кв. метр (куб. метр) опалювальної площі (об`єму) квартири (будинку садибного типу) та додатково за перевищення розрахункової потужності приладів опалення (радіаторів) згідно з законодавством.

Відповідно до п.18 Правил, розрахунковим періодом для оплати послуг є календарний місяць. Плата за послуги вноситься не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим, якщо договором не встановлено інший строк.

Згідно з п.30 Правил, споживач зобов`язаний:1) оплачувати послуги в установлені договором строки;2) забезпечувати доступ до мережі, арматури, квартирних засобів обліку, розподільчих систем представника виконавця за наявності в нього відповідного посвідчення: для ліквідації аварій - цілодобово; для встановлення і заміни санітарно-технічного та інженерного обладнання, проведення технічного і профілактичного огляду, зняття контрольних показників квартирних засобів обліку - згідно з умовами договору;3) дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг;4) забезпечувати цілісність квартирних засобів обліку та не втручатися в їх роботу;5) у разі несвоєчасного внесення плати за послуги сплачувати пеню у встановлених законом та договором розмірі;6) виконувати інші обов`язки відповідно до законодавства.

Згідно зі ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору, вимог кодексу, актів законодавства, а при відсутності таких вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Також, у відповідності до положень п.5 ч.3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.

З матеріалів справи, а саме з наданого розрахунку заборгованості, до 30.04.2018 року заборгованість за послуги з централізованого опалення складає 70 494,51 грн., заборгованість за спожиті з 01.05.2018 року послуги з постачання гарячої води становить 48 851,33 грн.

Згідно з ч.1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Зобов`язання боржника сплатити певну грошову суму на користь кредитора відповідно до цивільно-правового договору або з інших підстав, визначених законом, є грошовим зобов`язанням.

Таким чином, правовідношення, в якому замовник зобов`язаний оплатити надану послугу в грошах, а виконавець має право вимагати від замовника відповідної оплати, тобто в якому передбачено передачу грошей як предмета договору або сплату їх як ціни договору, є грошовим зобов`язанням.

З огляду на викладене, правовідносини, які склалися між сторонами, є грошовим зобов`язанням, у якому, серед інших прав і обов`язків сторін на боржника покладено виключно певний цивільно-правовий обов`язок з оплати отриманих житлово-комунальних послуг, якому кореспондує право вимоги кредитора вимагати сплату грошей за надані послуги.

Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до ч.1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором.

Відповідно до ст.ст. 610-612 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди.

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до ч.1 ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Разом з тим, згідно з ч.2 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

За таких обставин, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню за надані послуги з центрального опалення та постачання гарячої води, заборгованість за спожиті до 30.04.2018 року послуги з централізованого опалення у розмірі 70 494,51 грн., інфляційну складову боргу у розмірі 5 076,60 грн., 3% річних у розмірі 4 055,85 грн.; заборгованість за спожиті з 01.05.2018 року послуги з постачання гарячої води в у розмірі 48 851,33 грн., інфляційну складову боргу у розмірі 1 035,29 грн., 3% річних у розмірі 1 926,26 грн.

Крім того, відповідно до ст.ст. 133, 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 2102,00 грн., та судові витрати пов`язані з розглядом справи в розмірі 33,00 грн.

Керуючись ст.ст. 13, 76-81, 133, 141, 259, 263-265, 268, 273, 280-282, 289, 352-355 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позов Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_1 на Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» заборгованість за спожиті до 30.04.2018 року послуги з централізованого опалення у розмірі 70 494,51 грн., інфляційну складову боргу у розмірі 5 076,60 грн., 3% річних у розмірі 4 055,85 грн.; заборгованість за спожиті з 01.05.2018 року послуги з постачання гарячої води в у розмірі 48 851,33 грн., інфляційну складову боргу у розмірі 1 035,29 грн., 3% річних у розмірі 1 926,26 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» судовий збір в сумі 2102,00 грн. та 33,00 грн. судових витрат пов`язаних з розглядом справи.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Реквізити учасників справи:

Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго»: 02000, м.Київ, вул. Жилянська,83/53, .

ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 .

СУДДЯ М.А. РИБАК