Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01.02.2021 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді - Бедьо В.І.

за участю секретаря судових засідань Пазяк С.М.

позивача - ОСОБА_1

представник позивача - ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4

представника відповідача відділу примусового виконання рішень Управління ДВС. Міснік Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Ужгороді цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до відділу примусового виконання рішень Управління ДВС, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_3 , третя особа на боці відповідача без самостійних вимог Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» про визнання електронних торгів з продажу арештованого майна недійсними, скасування акту про реалізацію предмета іпотеки, -

В С Т А Н О В И В :

У червні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відділу примусового виконання рішень Управління ДВС, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_3 , третя особа на боці відповідача без самостійних вимог Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» про визнання електронних торгів з продажу арештованого майна недійсними, скасування акту про реалізацію предмета іпотеки.

Позов обґрунтований тим, що 26 березня 2007 р. між ОСОБА_1 та ПАТ «УкрСибБанк» був укладений договір про надання кредиту № 0 у формі кредитної лінії в іноземній валюті в сумі ліміту кредитної лінії що дорівнює 240 000.00 доларів США, що дорівнювало еквіваленту 1212 000,00 грн. за курсом Національного банку України на день укладення кредитного договору .

26 березня 2007 р. в забезпечення зобов`язань за кредитним договором між ПАТ «УкрСибанк» та ОСОБА_1 був укладений договір іпотеки, за яким позивач передав в іпотеку належне йому нерухоме майно - земельну ділянку площею 0,10 га та незавершений будівництвом житловий будинок готовністю 92% за адресою АДРЕСА_1 .

08 грудня 2011 р. ПАТ «УкрСибБанк» відступило право вимоги за кредитними договорами ПАТ «Дельта Банк» відповідно до договору купівлі - продажу прав вимоги і кредит позивача був переданий на обслуговування до ПАТ «Дельта Банк».

21 лютого 2018 р. позивачу стало відомо про те, що предмет іпотеки - земельна ділянка та незавершений будівництвом житловий будинок виставлений на прилюдні торги на сайті державного підприємства «СЕТАМ».

Станом на день подання цього позову ОСОБА_1 відомо, що продаж майна з прилюдних торгів відбувся на підставі виконавчого напису нотаріуса № 1484 від 25 вересня 2014 р., який позивач оскаржив до Ужгородського міськрайонного суду.

Ухвалою цього суду від 08 червня 2018 р. за його позовом про визнання виконавчого напису нотаріуса відкрито провадження в цивільній справі № 308/6117/18.

Позивач вважає, що проведенні електронні торги з реалізації арештованого майна є незаконними, оскільки проведені з порушенням приписів чинного законодавства України, а саме : позивача не було повідомлено про оцінку майна, про час та дату проведення електронних торгів, був порушений порядок оголошення про проведення торгів, що в свою чергу призвело до порушення його прав та інтересів, оскільки позивач зацікавлений в отриманні найвищої можливої суми від реалізації нерухомого майна з метою проведення розрахунку по боргових зобов`язаннях.

ОСОБА_1 звертає увагу на те, що підставою для визнання електронних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Порядком реалізації.

Так до порушення правил підготовки торгів позивач відносить порушення порядку письмового повідомлення боржника. Позивач стверджує, що ДП «СЕТАМ» не надсилав йому жодного повідомлення про день та час проведення торгів, про початкову ціну продажу майна, всупереч тому, що не пізніше дня публікації повідомлення про проведення електронних торгів у засобах масової інформації ДП «СЕТАМ» (Організатор) повинен письмово повідомити державного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна.

Також позивач звертає увагу на те, що інформація про проведення торгів має бути розміщена в засобах масової інформації, а електронні торги з реалізації предмета іпотеки проводяться в двомісячний строк з дня одержання Організатором заявки державного виконавця на реалізацію арештованого майна. Натомість заявка державного виконавця про реалізацію предмету іпотеки була направлена до ДП «СЕТАМ» 20 грудня 2017 р., а самі торги були проведені 18 березня 2018 р., тобто з порушенням строку, визначеного законодавством.

ОСОБА_5 вказує, що всупереч ст.43 ЗУ «Про іпотеку» оголошення про проведення електронних торгів не були розміщенні у друкованих ЗМІ м. Ужгорода та Ужгородського району, що обмежило кількість учасників торгів та вплинуло на формування продажної ціни лота.

Посилається на норму ст. 42 Закону України «Про іпотеку», якою передбачено, що боржник вправі до дня продажу предмета іпотеки на прилюдних торгах виконати вимогу за основним зобов`язанням чи ту її частину, виконання якої прострочено, разом з відшкодуванням будь-яких витрат та збитків, завданих іпотекодержателю, включаючи судові витрати, витрати на оплату винагороди залученим експертам (оцінювачам, юристам), витрати на підготовку до проведення прилюдних торгів тощо. Таке виконання є підставою для припинення реалізації предмета іпотеки на прилюдних торгах. Умови договорів, що обмежують це право боржника, є недійсними.І оскільки позивачу, як іпотекодавцю, повідомлення про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну продажу майна не надсилалось, тому такий був позбавлений права, передбаченого ст. 42 Закону України «Про іпотеку», на припинення реалізації предмета іпотеки.Тому на думку позивача наведені порушення вимог чинного законодавства щодо підготовки та проведення електронних торгів вплинули на його права та інтереси, а тому такі мають бути визнані суттєвими підставами для визнання прилюдних торгів недійсними.А відповідно визнання прилюдних торгів недійсними є підставою для скасування акту про реалізацію предмета іпотеки від 04 травня 2018 р.Цивільно-правовими наслідками визнання недійсним укладеного на торгах договору відповідно до ч.1 ст.216 ЦК є реституція-повернення сторін договору до первісного стану і в такому разі відчужене майно повертається організатору торгів для повторної організації і проведення торгів.

На підставі викладеного позивач просить суд ухвалити рішення, яким визнати електронні торги з продажу арештованого майна недійсними, скасувати акт державного виконавця від 04 травня 2018 р. про реалізацію предмета іпотеки.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 17.07.2018 року відкрито провадження у справі та визначено судовий розгляд проводити за правилами спрощеного позовного провадження.

В судовому засіданні позивач та його представник підтримали позовні вимоги та просила задовольнити з підстав, викладених у змісті позову.

Представник відповідача Відділу примусового виконання рішень Управління ДВС ГТУЮ у Закарпатській області в судове засідання не з`явився, хоч був належним чином повідомлений про дату та час розгляду справи. Разом з тим скористався своїм правом на подання відзиву на позов, в якому просить залишити позовну заяву ОСОБА_1 без задоволення. Свою правову позицію обґрунтовує тим, що на виконанні у відділі примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області перебувало виконавче провадження № 51603938 по виконанню виконавчого напису № 1484, виданого 25.09.2014 приватним нотаріусом Київського МНО Ярощук В.В., про: "звернути стягнення на майно, а саме: земельну ділянку площею 0,1000 га, кадастровий номер якої :51:002:0023, з цільовим призначенням будівництво та обслуговування житлового будівництва (житловий будинок 92% готовності), загальною площею 307,6 кв. м., житловою 88,8 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 . Зазначене майно - земельна ділянка - яке на підставі іпотечного договору №0, посвідченого приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Баланс В.В. 26 березня 2007 року за реєстровим №807 є забезпеченням виконання зобов`язань ОСОБА_1 згідно договору про надання кредиту №0 від 26 червня 2007 року, - передане в іпотеку Акціонерному комерційному інноваційному банку «УкрСиббанк», , правонаступником якого є Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк», , місцезнаходження: 01133, м. Київ, вул. Щорса, буд. №36-6, п/р НОМЕР_1 в AT «Дельта Банк», МФО 380236 (на підставі договору купівлі-продажу права вимоги за кредитами, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевченко Д.Г. 08 грудня 2011 року за реєстровим №2949. 2950). строк платежу за яким настав 12 червня 2014 року. Строк за який провадиться стягнення: 19 грудня 2011 року по 12 червня 2014 року. За рахунок коштів, отриманих від реалізації майна, задоволено вимоги Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» у розмірі 4870911 гривень 86 копійок, в тому числі: сума заборгованості за кредитом - 209545 доларів США 90 центів, що згідно курсу НБУ складає 2442186. 85 копійок, сума заборгованості за відсотками - 208390 доларів США 84 центи, що згідно курсу НБУ складає 2428725 гривень 01 копійка. Кошти, отримані від реалізації вказаного нерухомого майна, перерахувати для погашення заборгованості на п/р НОМЕР_1 в AT «Дельта Банк», МФО 380236, . 11.09.2017 року державним виконавцем відділу ПВР надіслано на адресу боржника лист повідомлення, про те що 15.09.2017 будуть проводитись виконавчі дії (а саме: фото фіксація експертом арештованого незавершеного будівництва) за адресою: АДРЕСА_1 , та зобов`язано ОСОБА_1 надати доступ до арештованого об`єкта. Дане повідомлення було надіслано боржнику рекомендованим листом з повідомленням, яке 11.09.2017 було отримано боржником, про що свідчить підпис в отриманні. 15.09.2017 року державним виконавцем здійснено вихід по місцю знаходження іпотечного майна, за адресою: АДРЕСА_1 , однак, доступ до незавершеного житлового будинку боржник не надав, двері були зачинені, хоча останній був належним чином повідомлений. До відділу ПВР надійшов звіт за № 02/12/17 від 11.12.2017 про незалежну оцінку об`єкту незавершеного будівництва (житловий будинок 92 % готовності) загальною площею 307, 6 кв.м., та земельної ділянки 0, 1000 га, кадастровий номер якої :51:002:0023, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , згідно якої вартість вказаного майна становила 2 593 323, 00 грн.11.12.2017 року державним виконавцем, керуючись ст. 28, 57 Закону України "Про виконавче провадження", надіслано сторонам виконавчого провадження копію витягу з звіту про оцінку арештованого майна за вих. № 7-4439/51603938. Даний витяг надіслано ОСОБА_1 рекомендованою кореспонденцією, за адресою, яка вказана у виконавчому документі, що підтверджується квитанцією про відправку. У зв`язку з тим, що у наданий 10-денний строк сторонами оцінку арештованого майна оскаржено не було, державним виконавцем підготовлено заявку на реалізацію арештованого майна за вих. № 7-4485/5160393.8 від 20.12.2017 та пакет документів з копіями виконавчого провадження та надіслано до ДП "СЕТАМ". До відділу ПВР надійшов лист ДП "СЕТАМ" від 27.12.2017 за вих. № 12609/18-18-17, де зазначено номер лота вищезазначеного іпотечного арештованого майна, дату та час проведення торгів, та стартову ціну. Також, крім відділу ПВР дане повідомлення надіслано сторонам виконавчого провадження .23.01.2028 року до відділу ПВР надійшов протокол ДП "СЕТАМ" за № 312274 від 22.01.2018, де

зазначено, що торги по іпотечному майну, а саме: незавершеного будівництва (житловий будинок 92 % готовності) загальною площею 307, 6 кв.м., та земельної ділянки 0, 1000 га, кадастровий номер якої :51:002:0023, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , не відбулися. У відповідності до ст. 49 Закону України "Про іпотеку", протягом десяти днів з дня оголошення прилюдних торгів такими, що не відбулися, іпотекодержателі та інші кредитори боржника відповідно до пріоритету їх зареєстрованих вимог мають право придбати предмет іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна. У цьому випадку придбання предмета іпотеки іпотекодержателем оформлюється протоколом і актом про реалізацію предмета іпотеки у порядку, встановленому статтею -7 цього Закону, а нотаріус на підставі такого акта видає свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів, якщо прилюдні торги не відбулися. Якщо іпотекодержатель не скористався правом, передбаченим частиною першою цієї статті, за результатами перших прилюдних торгів, призначається проведення на тих же умовах других прилюдних торгів, які мають відбутися протягом одного місяця з дня проведення перших прилюдних торгів. Початкова ціна продажу предмета іпотеки на других прилюдних торгах становить 80 відсотків. Якщо іпотекодержатель не скористався правом, передбаченим частин: першою цієї статті, за результатами других прилюдних торгів призначається проведення третіх прилюдних торгів. Початкова ціна продажу предмета іпотеки на третіх прилюдних торгах становить 70 відсотків початкової вартості майна. Враховуючи вищенаведене державним виконавцем надіслано лист до ПАТ "Дельта Банк", яким запропоновано скористатись своїм своїм правом щодо залишення за собою нереалізованого на перших торгах іпотечного майна. У зв`язку з тим, що іпотеко держатель не заявив своє бажання щодо придбання предмету іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна, державним виконавцем надіслано до ДП "СЕТАМ" відповідний лист за вих. № 7-315/51603938 від 02.02.2018 року. 21.02.2018 року до ПВР надійшов лист ДП «СЕТАМ», де зазначено номер лота вищезазначеного оціненого іпотечного майна, дату та час проведення торгів та початкову ціну.12.03.2018 року до відділу ПВР надійшов протокол ДП "СЕТАМ" за № 320231 від 07.03.2018, де зазначено, що торги по іпотечному майну, а саме: незавершеного будівництва (житловий будинок 92 % готовності) загальною площею 307, 6 кв.м., та земельної ділянки 0, 1000 га, кадастровий номер якої :51:002:0023, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , не відбулися. 13.03.2018 року державним виконавцем надіслано лист за вих. № 7-603 до ПАТ "Дельта Банк", яким запропоновано стягувану скористатись своїм правом щодо залишення за собою нереалізованого на других торгах іпотечного майна. Однак, іпотекодержатель не заявив своє бажання щодо придбання предмету іпотеки за початковою ціною, шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна, у зв`язку з чим, державним виконавцем надіслано до ДП "СЕТАМ" відповідний лист за вих. № 7-664/51603938 від 19.03.2018. 21.03.2018 року надійшов лист ДП "СЕТАМ" за вих. № 2538/18-18-18, де зазначено номер лота вищезазначеного оціненого іпотечного арештованого майна, дату та час проведення тортів, та початкову ціну. Також, крім відділу ПВР дане повідомлення надіслано сторонам виконавчого провадження. 02.05.2018 року до відділу ПВР надійшов протокол № 327522 від 19.04.2018, де зазначено, що торги по іпотечному майну, а саме: незавершеного будівництва (житловий будинок 92 % готовності) загальною площею 307, 6 кв.м., та земельної ділянки 0, 1000 га, кадастровий номер якої :51:002:0023, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 відбулися, переможцем торгів визнано учасника № 10 ОСОБА_3 02.05.2018 року на депозитний рахунок відділу ПВР надійшли кошти від переможця електронних торгів за придбане арештоване іпотечне майно. 04.05.2018 року державним виконавцем видано акт про реалізацію предмета іпотеки за № 51603938, який у відповідності до ст. 47 Закону України "Про іпотеку", надіслано до ДП "СЕТАМ за вих. №7-1194/5160393 8. 04.06.2018 року державним виконавцем було здійснено виїзд по місцю знаходження іпотечної майна, за адресою: АДРЕСА_1 , де в присутності двох понятих та працівників правоохоронних органів, реалізоване майно було передане переможцю торгів ОСОБА_3 , про що складений відповідний акт державного виконавця. Претензій та зауважень до державного виконавця у сторін виконавчого провадження та у переможця торгів не було, що зафіксоване у даному акті. Вказаний акт виданий в трьох примірниках: ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та органу ДВС. 13.06.2018 року державним виконавцем винесено постанову від 13.06.2018 за № 51603938 про закінчення виконавчого провадження, у відповідності до вимог п. 15 ч. 1 ст. 39 Закону України «Про виконавче провадження". Тому відповідач вказує на те, що позивачем ОСОБА_6 не наведено жодної норми Закону «Про виконавче провадження", яку порушено державним виконавцем, під час виконавчих дій щодо реалізації арештованого іпотечного майна.

Представник відповідача ДР «СЕТАМ» в судове засідання не з`явився, хоч був належним чином повідомлений про дату та час розгляду справи. Разом з тим скористався своїм правом на подання відзиву на позов, в якому просить відмовити в задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 . Свою правову позицію обґрунтовує тим , що згідно інформаційного повідомлення на офіційному Веб-сайті ДП СЕТАМ за посилання (' ІНФОРМАЦІЯ_1 ) 19 квітня 2018 року відбулися торги з реалізації арештованого майна іпотеки незавершеного будівництва житлового будинку, загальною площею 307.6 кв.м., готовність 92%, та земельної ділянки, площею 0.1000 га., кадастровий № :51:002:0023, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , за результатами яких складено протокол проведення електронних торгів № 327522. Дані торги відбувались згідно приписів Порядку реалізації арештованого майна затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5 (далі - Порядок) Згідно п. 2 розділу VII Порядку реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України «Про іпотеку». Відповідно до ст. 43 Закону України Про іпотеку Організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку прилюдних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки, а у разі проведення електронних торгів - також на веб-сайті проведення електронних торгів, повідомлення про проведення таких торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів та іншу необхідну інформацію. Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення прилюдних торгів у засобах масової інформації організатор прилюдних торгів письмово сповіщає державного виконавця, приватного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна. На виконання вище вказаних приписів чинного законодавча України ДП СЕТАМ розмістило оголошення про проведення електронних торгів за лотом № 270535 в двох друкованих засобах інформації, а саме в газеті Програма на тиждень 23.03.2018 року № 12 та в газеті Закарпатські оголошення від 23.03.2018 року № 12. Разом з тим, листом від 21.03.2018 року № 2538/18-18-18 ДП СЕТАМ надіслано повідомлення всім учасникам виконавчого провадження № 51603938 про час, дату, місце проведення електронних торгів арештованим майном іпотеки незавершеного будівництва житлового будинку, загальною площею 307.6 кв.м., готовність 92%, та земельної ділянки, площею 0.1000 га., кадастровий № :51:002:0023, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 (за лотом № 264099). Отже, Організатором торгів було дотримано правила Порядку та Закону України Про іпотеку під час їх проведення. Разом з тим, звертає увагу на ту обставину, що згідно пункту, 11 розділу III Порядку зазначено, Інформація про майно, включене до лота, виставленого на електронні торги (торги за фіксованою ціною), вноситься Організатором згідно з документами, наданими відповідно до пунктів 2, 3 розділу II цього Порядку, тобто документів підготовленими державною виконавчою службою. Крім того вказує, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі- продажу, а відтак така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1-3 та ст. 203 Цивільного кодексу України (ч. 1 ст. 215 ЦК України). Разом із тим зазначає, що оскільки за змістом ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів. Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 затверджено Порядок реалізації арештованого майна (Порядок), яким визначено правила проведення прилюдних торгів. Відповідно до наведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір. Таким чином представник відповідача посилається на правову позицію Верховного Суду щодо того, що дії державного виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду України, зокрема, від 24.10.2012 у справі №6-116цс12, та постановах Верховного Суду, зокрема, від 14.02.2018 у справі №490/5475/15. Таким чином, порушення Закону України Про виконавче провадження має місце тільки на стадії підготовки та передачі майна на реалізацію обов`язки з виконання яких покладено на органи державної виконавчої служби дії яких мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Крім того представник відповідача вказує на те, що посилання Позивача на дії державного виконавця, як підставу для визнання електронних торгів недійсними, так як надання оцінки діям органів державної влади не може відбуватись в межах розгляду цивільної справи, про визнання електронних торгів є стороною у виконавчому провадженні, наділений правом знайомити з матеріалами справи не вчиняв щодо ознайомлення з метеріалами виконавчого провадження з моменту його відкриття та передачі арештованого майна на реалізацію, не скористався правом оскаржувати рішення, дії або бездіяльність виконавця у порядку встановленому чинним Законодавством, більше того не повідомив державного виконавця про адресу за якою можна надсилати йому кореспонденції, таким чином на преконання сторони відповідача дії виконавця є законними, адже останній надсилав документи виконавчого провадження з місцем реєстрації боржника.

Представник відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечив проти задоволення позовних вимог та просив відмовити у їх задоволенні з тих підстав, що такі є необґрунтовані та безпідставні.

Представник третьої особи ПАТ «Дельта Банк» в судове засідання не з`явився, заяв про відкладення судового розгляду чи пояснень по суті позовних вимог до суду не подав.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, вивчивши зміст позовної заяви та надані сторонами письмові пояснення та докази, суд встановив наступні обставини та правовідносини.

26 березня 2007 р. між ОСОБА_1 та ПАТ «УкрСибБанк» був укладений договір про надання кредиту № 0 у формі кредитної лінії в іноземній валюті в сумі ліміту кредитної лінії що дорівнює 240 000.00 доларів США, що дорівнювало еквіваленту 1212 000,00 грн. за курсом Національного банку України на день укладення кредитного договору .

26 березня 2007 р. в забезпечення зобов`язань за кредитним договором між ПАТ «УкрСибанк» та ОСОБА_1 був укладений договір іпотеки, за яким позивач передав в іпотеку належне йому нерухоме майно - земельну ділянку площею 0,10 га та незавершений будівництвом житловий будинок готовністю 92% за адресою АДРЕСА_1 .

08 грудня 2011 р. ПАТ «УкрСибБанк» відступило право вимоги за кредитними договорами ПАТ «Дельта Банк» відповідно до договору купівлі - продажу прав вимоги і договір про надання кредиту № 0 був переданий ПАТ «Дельта Банк».

25.09.2014 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ярощук В.Ю. вчинено виконавчий напис за № 1484, згідно якого звернено стягнення на майно, а саме: земельну ділянку площею 0,1000 га, кадастровий номер якої :51:002:0023, з цільовим призначенням будівництво та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, та розташований на ній об`єкт незавершеного будівництва (житловий будинок готовністю 92% за адресою АДРЕСА_1 , що належить громадянину України ОСОБА_1 .

Судом встановлено, що на виконанні у відділі примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області перебувало виконавче провадження № 51603938 по виконанню виконавчого напису № 1484, виданого 25.09.2014 приватним нотаріусом Київського МНО Ярощук В.В., про: "звернути стягнення на майно, а саме: земельну ділянку площею 0,1000 га, кадастровий номер якої :51:002:0023, з цільовим призначенням будівництво та обслуговування житлового будівництва (житловий будинок 92% готовності), загальною площею 307,6 кв. м., житловою 88,8 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 . Зазначене майно - земельна ділянка - яке на підставі іпотечного договору №0, посвідченого приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Баланс В.В. 26 березня 2007 року за реєстровим №807 є забезпеченням виконання зобов`язань ОСОБА_1 згідно договору про надання кредиту №0 від 26 червня 2007 року, - передане в іпотеку Акціонерному комерційному інноваційному банку «УкрСиббанк», , правонаступником якого є Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк», , місцезнаходження: 01133, м. Київ, вул. Щорса, буд. №36-6, п/р НОМЕР_1 в AT «Дельта Банк», МФО 380236 (на підставі договору купівлі-продажу права вимоги за кредитами, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевченко Д.Г. 08 грудня 2011 року за реєстровим №2949. 2950). строк платежу за яким настав 12 червня 2014 року. Строк за який провадиться стягнення: 19 грудня 2011 року по 12 червня 2014 року. За рахунок коштів, отриманих від реалізації майна, задоволено вимоги Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» у розмірі 4870911 гривень 86 копійок, в тому числі: сума заборгованості за кредитом - 209545 доларів США 90 центів, що згідно курсу НБУ складає 2442186. 85 копійок, сума заборгованості за відсотками - 208390 доларів США 84 центи, що згідно курсу НБУ складає 2428725 гривень 01 копійка. Кошти, отримані від реалізації вказаного нерухомого майна, перерахувати для погашення заборгованості на п/р НОМЕР_1 в AT «Дельта Банк», МФО 380236, .

02.05.2018 року до відділу ПВР надійшов протокол № 327522 від 19.04.2018, де зазначено, що торги по іпотечному майну, а саме: незавершеного будівництва (житловий будинок 92 % готовності) загальною площею 307, 6 кв.м., та земельної ділянки 0, 1000 га, кадастровий номер якої :51:002:0023, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 відбулися, переможцем торгів визнано учасника № 10 ОСОБА_3 02.05.2018 року на депозитний рахунок відділу ПВР надійшли кошти від переможця електронних торгів за придбане арештоване іпотечне майно.

04.05.2018 року державним виконавцем видано акт про реалізацію предмета іпотеки за № 51603938, який у відповідності до ст. 47 Закону України "Про іпотеку", надіслано до ДП "СЕТАМ за вих. №7-1194/5160393 8.

04.06.2018 року державним виконавцем було здійснено виїзд по місцю знаходження іпотечної майна, за адресою: АДРЕСА_1 , де в присутності двох понятих та працівників правоохоронних органів, реалізоване майно було передане переможцю торгів ОСОБА_3 , про що складений відповідний акт державного виконавця.

Претензій та зауважень до державного виконавця у сторін виконавчого провадження та у переможця торгів не було, що зафіксоване у даному акті.

Вказаний акт виданий в трьох примірниках: ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та органу ДВС. 13.06.2018 року державним виконавцем винесено постанову від 13.06.2018 за № 51603938 про закінчення виконавчого провадження, у відповідності до вимог п. 15 ч. 1 ст. 39 Закону України «Про виконавче провадження".

19.06.2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, яким просить визнати електронні торги з продажу арештованого майна недійсними, скасувати акт державного виконавця від 04 травня 2018 р. про реалізацію предмета іпотеки.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою-третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частини перша та друга статті 77 ЦПК України).

Відповідно до частини другої статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно зі статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною першою статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку регламентуються Законом України «Про виконавче провадження».

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином.

Зазначений висновок узгоджується з положеннями статей 650, 655, частиною четвертою статті 656 ЦК України, які відносять публічні торги до договорів купівлі-продажу.

Таким чином, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, а відтак така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами першою-третьою, шостою статті 203 ЦК України (частина перша статті 215 ЦК України).

Разом з тим, оскільки за змістом частини першої статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил їх проведення.

Відповідно до частин першої, другої статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Аналіз положень Закону України «Про виконавче провадження» свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна.

Відповідно до вищенаведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір.

Згідно з пунктом 1 розділу V «Проведення електронних торгів» Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 (далі - Порядок), електронні торги розпочинаються у визначений в інформаційному повідомленні про електронні торги день. Електронні торги проводяться протягом одного робочого дня з 9-ї до 18-ї години. Якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до завершення строку, визначеного в абзаці першому цього пункту, електронні торги автоматично продовжуються на 10 хвилин від часу подання останньої цінової пропозиції, але не пізніше 22-ї години. Електронні торги підлягають продовженню також у випадку, якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до закінчення десятихвилинного часу їх продовження, але не довше часу, встановленого в абзаці другому цього пункту.

Пунктом 2 розділу VII «Особливості реалізації окремих видів майна» Порядку в редакції, чинній на час проведення оспорюваних торгів, передбачено, що реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України «Про іпотеку». Строк підготовки до електронних торгів під час реалізації предмета іпотеки складає не менше 30 календарних днів. Організатор не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку електронних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки та на Веб-сайті повідомлення про проведення таких електронних торгів. Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення електронних торгів у засобах масової інформації Організатор письмово повідомляє виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна. Будь-який учасник може бути покупцем предмета іпотеки, якщо він запропонує найвищу ціну. Якщо покупцем є іпотекодержатель, він зобов`язаний сплатити лише різницю між запропонованою ним ціною і розміром невиконаного основного зобов`язання. Іпотекодержатель також зобов`язаний сплатити винагороду Організатору. За результатами проведення електронних торгів складається протокол, який підписується уповноваженим представником Організатора та покупцем предмета іпотеки. У протоколі, крім інформації, передбаченої пунктом 1 розділу VIII цього Порядку, зазначаються дата видачі/підписання протоколу та початкова ціна предмета іпотеки, встановлена відповідно до частини другої статті 43 Закону України «Про іпотеку». Протокол електронних торгів роздруковується переможцем електронних торгів із особистого кабінету, підписується та передається особисто або через представника Організатору або надсилається засобами зв`язку на поштову адресу Організатора. Підписаний протокол повинен надійти до Організатора не пізніше семи робочих днів з дати отримання протоколу переможцем в особистому кабінеті. Не пізніше наступного робочого дня після надходження від переможця електронних торгів підписаного протоколу його копія надсилається іпотекодавцю, всім іпотекодержателям та виконавцю. Якщо переможець електронних торгів відмовився від підписання протоколу, наступний учасник, що запропонував найвищу ціну, оголошується переможцем електронних торгів. За його відсутності або відмови електронні торги оголошуються такими, що не відбулися. У разі зупинення вчинення виконавчих дій відповідно до вимог Закону України «Про виконавче провадження», внаслідок чого електронні торги у призначений строк не відбулися, Організатор проводить такі торги після продовження примусового виконання рішення. Про проведення електронних торгів після продовження примусового виконання рішення Організатор не пізніше ніж за десять робочих днів до дня їх проведення повідомляє всіх учасників, які зареєструвалися в установленому порядку. Якщо належна до сплати сума від переможця електронних торгів не зарахована на рахунок одержувача у десятиденний строк з дня проведення електронних торгів, гарантійний внесок йому не повертається, а наступний учасник, що запропонував найвищу ціну, оголошується переможцем електронних торгів. За його відсутності або відмови електронні торги оголошуються такими, що не відбулися. Гарантійний внесок не повертається також учаснику торгів, який став переможцем торгів, але відмовився підписати протокол. Організатор протягом трьох днів з дня підписання переможцем протоколу електронних торгів надсилає відповідний протокол виконавцю. Протягом п`яти робочих днів з дня надходження коштів від реалізації предмета іпотеки виконавець складає акт про реалізацію предмета іпотеки відповідно до вимог статті 47 Закону України «Про іпотеку» та не пізніше наступного робочого дня надсилає його Організатору. Протягом п`яти робочих днів з дня надходження від виконавця акта про реалізацію предмета іпотеки Організатор видає цей акт переможцю електронних торгів (покупцю), нотаріально засвідчені копії акта надсилає іпотекодержателю та іпотекодавцю. Зменшення ціни предмета іпотеки на електронних торгах проводиться відповідно до вимог статті 49 Закону України «Про іпотеку».

Згідно з пунктами 2, 3 розділу ХІ «Визнання електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) такими, що не відбулися, зупинення електронних торгів та зняття майна з реалізації» Порядку в редакції, чинній на час проведення оспорюваних торгів, підставою для зупинення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) в цілому або за окремим лотом є: рішення суду щодо зупинення реалізації арештованого майна; зупинення вчинення виконавчих дій у випадках, визначених Законом України «Про виконавче провадження»; відкладення проведення виконавчих дій; наявність технічних підстав, що унеможливлюють роботу Системи, виключно на період відновлення її працездатності. У разі надходження постанови державного виконавця про зупинення вчинення виконавчих дій або постанови про відкладення проведення виконавчих дій Організатор зобов`язаний негайно зупинити електронні торги (торги за фіксованою ціною) та поновити їх при одержанні постанови виконавця про продовження примусового виконання рішення чи закінчення строку відкладення виконавчих дій. У постанові виконавця в обов`язковому порядку зазначається номер лота, електронні торги щодо реалізації якого підлягають зупиненню або відновленню. За наявності підстав, визначених у пункті 2 цього розділу, Організатор негайно зупиняє електронні торги (торги за фіксованою ціною) в цілому або за окремим лотом, про що складає акт про зупинення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) з фіксацією підстави та рішення про їх зупинення. З моменту зупинення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) в цілому або за окремим лотом строки електронних торгів автоматично зупиняються. У разі усунення підстав для зупинення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною), визначених у пункті 2 цього розділу, Організатор з дотриманням вимог цього Порядку засобами Системи здійснює заходи щодо відновлення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) у цілому або за окремим лотом із збереженням попередніх умов їх проведення та без уцінки майна. Інформація про відновлення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) не пізніше наступного робочого дня з дня їх відновлення засобами Системи розміщується на Веб-сайті та надсилається усім учасникам в їх особисті кабінети. Інформація про відновлення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) обов`язково повинна містити підстави для відновлення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) та дату і час їх початку.

За змістом статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково.

У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року у справі № 3-242гс16 викладено правовий висновок про те, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі № 668/5633/14-ц також викладено правовий висновок про те, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15, від 25 листопада 2015 року у справі № 6-1749цс15, від 13 квітня 2016 року у справі № 6-2988цс15, від 29 червня 2016 року у справах № 6-370цс16 та № 6-547цс16, від 29 листопада 2017 року у справі № 6-231цс17.

З пояснень сторони позивача наданих в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 посилається на порушення його прав як власника майна у зв`язку із істотним заниженням вартості майна, виставленого на продаж.

Такі доводи не можна взяти до уваги, оскільки предметом позову в цій справі є не визнання незаконними дій виконавця під час виконання виконавчого напису, а визнання недійними прилюдних торгів з підстав проведення їх з порушенням відповідної процедури.

Крім того, матеріали справи містять докази направлення ОСОБА_1 висновку про вартість майна, проведеного суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Дані про те, що висновок був оскаржений у справі відсутні.

З тих же підстав відхиляються доводи позову про заниження вартості початкової оцінки нерухомого майна, на яке було звернено стягнення, які обґрунтовані порушенням статті 43 Закону України «Про іпотеку» та частини третьої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Також позов містить посилання на те, що проведення прилюдних торгів без належного повідомлення про це позивача призвело до порушення його прав.

Суд відхиляє такі доводи, оскільки матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 направлялись повідомлення про проведення електронних торгів, крім того інформація про торги була оприлюднена в засобах масової інформації.

У постанові Верховного Суду України від 18 листопада 2015 року у справі №6-1884цс15 зроблено висновок, що сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких недійсними. Головна умова, яка повинна бути встановлена судами, це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів повинно бути присутнє порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Надавши правової оціник всім доводам сторони позивача суд приходить до перекоання, що позивач не надав суду належних та допустимих доказів того, що електронні торги відбулися з порушенням норм Закону України "Про виконавче провадження", Закону України «Про іпотеку», «Порядку реалізації арештованого майна» та те, що таке порушення проведення електронних торгів спричинило порушення його прав чи інтересів.

Суд вважає безпідставними посилання позивача на те, що реалізація майна відбулась на заниженою ціною, оскільки, відповідно до ч.6 ст.58 Закону України "Про виконавче провадження" звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні є дійсним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно. Якщо строк дійсності звіту про оцінку майна закінчився після передачі майна на реалізацію, повторна оцінка такого майна не проводиться.

Враховуючи, те що позивач був стороною у виконавчому провадженні, такий був наділений правом знайомитися з матеріалами справи, скористатися правом оскаржувати рішення, дії або бездіяльність виконавця у порядку встановленому чинним Законодавством, однак доказів того, що позивач у будь-який спосіб оскаржував певні дії чи бездіяльність державного виконавця матеріали справи не містять.

Крім того вивчивши надані стороною позивача докази, суд приходить до переконання, що такі не містяь будь-яких підтверджень порушення Порядку в ході проведення електронних торгів і що ці порушення вплинули на результат торгів, та що під час торгів були порушені права Позивача.

Європейський Суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»).

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що в задоволенні позовних вимог слід відмовити у звязкуз їх недоводеністю.

Керуючись ст.ст.3,4, 12, 81, 258, 259, 263-265, 354 ЦПК України, ст.ст. 15, 16, 203, 215, 656 ЦК України, Законом України «Про іпотеку», Законом України «Про виконавче провадження», Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, суд, -

УХВАЛИВ :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до відділу примусового виконання рішень Управління ДВС, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_3 , третя особа на боці відповідача без самостійних вимог Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» про визнання електронних торгів з продажу арештованого майна недійсними, скасування акту про реалізацію предмета іпотеки відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду: В.І.Бедьо