Номер провадження 2/754/1830/21
РІШЕННЯ

Іменем України

18 серпня 2021 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого судді - Галась І.А.

секретаря судового засідання - Мельничук М.К.

за відсутності сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовною заявою Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києва та Київської області до ОСОБА_1 , 3-тя особа - Київська міська рада про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів

В С Т А Н О В И В:

Представник Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києва та Київської області (місто Київ, вул. Тургенєвська, 82А) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Ціна позову - 4318 гривень.

Позов обґрунтовано тим, що відповідно до постанови Деснянського районного суду міста Києва від 26.06.2019 у справі № 754/8200/19 гр. ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та піддано адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 340 грн. 00 коп. Постановою встановлено, згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 16.05.2019 № 008596, що гр. ОСОБА_1 16.05.2019 р. о 03:30 год. на р. Десенка, протока р. Дніпро, Канівського водосховища в Деснянському районі м. Києва на нерестовищі, під час весняно-літньої нерестової заборони, грубо порушив правила рибальства, а саме: проводив заборонений вилов риби, з гумового гребного човна, забороненим знаряддям лову водних біоресурсів - сіткою зябровою з ліски в кількості 3 шт.. При цьому була виловлена риба цінних видів загальною вагою - 8,5 кг., а саме: плоскирка - ЗО шт., карась сріблястий - 13 шт., плітка - 22 шт., чехоня - 2 шт., судак 1 шт., краснопірка - 6 шт., окунь - 1 шт. Чим завдав збитків рибному господарству на суму - 4318,00 гривень. Своїми діями гр. ОСОБА_1 порушив п. 3.15, п. 4.14.3 Правил любительського і спортивного рибальства, наказ Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області від 11.03.2019 № НОД-89/6 «Про заходи із забезпечення охорони водних біоресурсів у період нересту» та ст. 52-1, ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», тобто вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Ухвалою судді від 12 листопада 2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав.

Відповідач в судові засідання не з`являвся, причини неявки суду не повідомляв, про день, час та місце розгляду справи судом повідомлявся завчасно та належним чином, шляхом направлення процесуальних документів за вказаною позивачем адресою, яка є місцем його реєстрації, при цьому на адресу суду клопотань про відкладення розгляду справи чи відзиву на позовну заяву не надав.

Згідно п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо адреси сторони судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Відповідно ч. 10 ст. 130 ЦПК України, якщо місцеперебування відповідача невідоме, суд розглядає справу після надходження до суду відомостей щодо його виклику до суду в порядку, визначеному цим Кодексом.

Положеннями частини 4 ст. 223 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Враховуючи викладені вище обставини та думку представника позивача, Деснянським районним судом м. Києва постановлена ухвала про заочний розгляд справи, відповідно до положень ст. ст. 223 ч. 4, 280, 281 ЦПК України, без участі відповідача на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до наступних висновків.

Статтею 13 ЦПК України визначено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до вимог ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує зокрема: чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; які правовідносини випливають зі встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Встановлено, що відповідно до постанови Деснянського районного суду міста Києва від 26.06.2019 у справі № 754/8200/19 гр. ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та піддано адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 340 грн. 00 коп.

Постановою встановлено, згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 16.05.2019 № 008596, що гр. ОСОБА_1 16.05.2019 р. о 03:30 год. на р. Десенка, протока р. Дніпро, Канівського водосховища в Деснянському районі м. Києва на нерестовищі, під час весняно-літньої нерестової заборони, грубо порушив правила рибальства, а саме: проводив заборонений вилов риби, з гумового гребного човна, забороненим знаряддям лову водних біоресурсів - сіткою зябровою з ліски в кількості 3 шт.. При цьому була виловлена риба цінних видів загальною вагою - 8,5 кг., а саме: плоскирка - 30 шт., карась сріблястий - 13 шт., плітка - 22 шт., чехоня - 2 шт., судак 1 шт., краснопірка - 6 шт., окунь - 1 шт. Чим завдав збитків рибному господарству на суму - 4318,00 гривень. Своїми діями гр. ОСОБА_1 порушив п. 3.15, п. 4.14.3 Правил любительського і спортивного рибальства, наказ Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області від 11.03.2019 № НОД-89/6 «Про заходи із забезпечення охорони водних біоресурсів у період нересту» та ст. 52-1, ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», тобто вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Відповідно до розрахунку матеріальної шкоди, розмір шкоди заподіяної відповідачем визначено відповідно до Постанови КМУ № 1209 від 21.11.2011 року «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» і становить 510,00 грн.

Відповідно до ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку і розмірах, встановлених законодавством.

Згідно із ст.ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

За частиною першою ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодування за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

За приписами ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства мають повноваження подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Частиною першою ст. 40 КУпАП встановлено, що якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Тому, оцінюючи належність, допустимість, а також достатній зв`язок доказів у їх сукупності, зважаючи на те, що винними діями відповідача, які полягали у порушенні правил рибальства, а саме здійсненні вилову риби у забороненому для рибальства місці, позивачу було завдано шкоду, суд надходить до висновку про задоволення позовних вимог та стягнення майнової шкоди на користь позивача.

У зв`язку з задоволенням позову у повному обсязі, судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 2102,00 грн., відповідно до ст. 141 ЦПК України покладаються на відповідача.

На підставі встановлених судом обставин, що мають юридичне значення у справі, керуючись ст. ст. 3, 8, 21, 22, 24, 55, 61, 129, 129-1 Конституції України, ст. ст. 1-16, 22, 1166 Цивільного кодексу України, ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», ст.ст. 10, 20, 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ст. ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. ст. 76-81, 141, 263-265, 352-354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києва та Київської області до ОСОБА_1 , 3-тя особа - Київська міська рада про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець АДРЕСА_1 , НОМЕР_1 ) на користь Київської міської ради (отримувач УК у Деснянському районі/24062100, код отримувача 37984978, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), номер рахунку (IBAN) - UA0026004) 4318 гривень на відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець АДРЕСА_1 , НОМЕР_1 ) на користь Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області понесені ними судові витрати зі сплати судового збору 2102,00 грн.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя: