Справа № 206/3673/21
Провадження № 2-з/206/48/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.08.2021 м. Дніпро

Самарський районний суд м. Дніпропетровська у складі судді Маштака К.С., розглянувши клопотання ОСОБА_1 про забезпечення позову ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Сонаті», третя особа: приватний нотаріус Житомирвського міського нотаріального округу Житомирської області Горай Олег Станіславовчи та приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Єфіменко Денис Олегович про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню,

ВСТАНОВИВ

19.08.2021 до Самарського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання ОСОБА_1 про забезпечення позову ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Сонаті», третя особа: приватний нотаріус Житомирвського міського нотаріального округу Житомирської області Горай Олег Станіславович та приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Єфіменко Денис Олегович про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню. Клопотання мотивовано тим, що приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Горай О.С. було вчинено виконавчий напис № 28736 від 25.02.2021 року. 07.05.2021 року приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Єфіменко Д.О. на підставі вищезазначеного виконавчого напису було винесено постанову про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника за ВП № 64903908. Позивач вважає виконавчий напис таким, що не підлягає виконанню з підстав відсутності перевірки безспірності вимог стягувача. Зазначає, що існує ризик того, що до моменту вирішення справи в суді приватним виконавцем буде проведено стягнення коштів, що унеможливить ефективний захист його прав. Просив суд забезпечити позов шляхом зупинення стягнення грошових коштів за виконавчим провадженням № 64903908, відкритим приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Єфіменко Д.О. на підставі виконавчого напису № 28736 від 25.02.2021 року винесеного приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Горай О.С. до набрання законної сили рішення суду.

Ознайомившись із змістом клопотання про забезпечення позову, суд приходить до такого.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь - якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

При цьому, зміст і форма відповідної заяви про забезпечення позову має відповідати вимогам, викладеним у ст. 151 ЦПК України.

Дослідивши клопотання про забезпечення позову суд вважає, що клопотання слід повернути позивачу з наступних підстав.

Відповідно до вимог ЦПК України, такої форми звернення, як клопотання про забезпечення позову кодексом не передбачено. Заявник (позивач) може звернутися до суду із заявою про забезпечення позову.

У відповідності до положень ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 151 ЦПК України, заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Так, в порушення зазначених вимог закону клопотання про забезпечення позову не містить предмет позову, про забезпечення якої просить заявник, не конкретизовано суму стягнення та предметну визначеність грошових коштів (заробітна плата, пенсія, стипендія) тощо.

Не зазначення заявником відповідного предмету позову, що узгоджується з запропонованим видом забезпечення унеможливлює виконання судом обов`язку щодо пересвідчення в тому, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, а також унеможливлює надання судом об`єктивної оцінки щодо відповідності виду забезпечення позову, який просить застосувати заявник, позовним вимогам.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу. Висновок суду про необхідність вжиття заходів забезпечення позову не може ґрунтуватися на припущеннях заявника та його представника.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення.

В порушення п. 6 ч. 1 ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову не містить пропозиції щодо зустрічного забезпечення, яке є гарантією захисту прав та інтересів відповідача та має забезпечити відшкодування збитків відповідача, що можуть бути спричинені забезпеченням позову, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 151 ЦПК України, оскільки підстави для застосування зустрічного забезпечення має вирішуватись судом, тоді як заявник має виконувати вимоги, передбачені п. 6 ч. 1 ст. 151 ЦПК України, щодо зазначення необхідної інформації.

У принципі 7 доповіді Асоціації міжнародного права «Про забезпечувальні і запобіжні заходи в міжнародному цивільному процесі», ILA,1996) зазначається, що суд повинен мати повноваження вимагати від позивача гарантії відшкодування збитків відповідачу чи третій стороні, які можуть виникнути в результаті застосування забезпечувальних заходів.

Отже, на відміну від забезпечення позову, метою якого є захист інтересів позивача, то зустрічне забезпечення направлено, перш за все, на захист інтересів відповідача. Крім того, фактично це є збереженням існуючого стану «status-quo» між сторонами до ухвалення кінцевого рішення суду.

В той же час, згідно зі ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову. Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову. Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

З аналізу вищенаведених норм ЦПК України вбачається, що метою застосування заходів зустрічного забезпечення є забезпечення відшкодування можливих збитків відповідачів, які можуть бути спричинені забезпеченням позову. Питання вжиття заходів зустрічного забезпечення вирішуються судом, який остаточно і визначає захід зустрічного забезпечення, який має бути вжитий в кожному конкретному випадку з урахуванням обставин справи. Заявник не наділений правом на вирішення доцільності застосування зустрічного забезпечення, тобто вказані заходи застосовуються не за ініціативою заявника. Заявник зобов`язаний лише зазначити в заяві про забезпечення позову пропозицію щодо зустрічного забезпечення, зокрема, щодо розміру грошової суми, яку він може внести на депозитний рахунок суду. Дана пропозиція враховується судом при визначенні остаточного розміру зустрічного забезпечення. У разі якщо заявник не має можливості внести відповідну суму, він має повідомити суду поважні причини відсутності такої можливості.

Частиною 1 ст. 81 ЦПК України, передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Окрім того, клопотання про забезпечення позову не відповідає встановленій формі, оскільки позивачем фактично подано до суду клопотання, а не заяву, як це визначено положенням ст. 151 ЦПК України.

Відповідно до ч .9 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову, подана без додержання вимог, викладених у ст. 151 ЦПК України, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 149-153, 258-261 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про забезпечення позову ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Сонаті», треті особи: приватний нотаріус Житомирвського міського нотаріального округу Житомирської області Горай Олег Станіславовчи, приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Єфіменко Денис Олегович про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню повернути позивачу.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя К.С. Маштак