КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 22-ц/824/2459/2021 Головуючий у 1-й інстанції: Зотько Т.А.
754/4202/19 Доповідач-Чобіток А.О.
ПОСТАНОВА

Іменем України

05 квітня 2021 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого - Чобіток А.О.

суддів - Немировської О.В., Ящук Т.І.

секретар - Зиль Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Києва апеляційну скаргу Державного підприємства «Українського інституту інженерно-технічних розвідувань для будівництва» на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 31 серпня 2020 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Українського інституту інженерно-технічних розвідувань для будівництва», треті особи: Профспілкова організація «Захист Праці» у ДП «Український інститут інженерно-технічних розвідувань для будівництва», Первинна Профспілкова організація «Захист Праці» у ДП «Український інститут інженерно-технічних розвідувань для будівництва» про визнання незаконним та скасування наказу про дисциплінарне стягнення , -

у с т а н о в и в:

У березні 2019 року позивач пред`явив позов до Державного підприємства «Український інститут інженерно - технічних розвідувань для будівництва», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмету спору на стороні позивача: Профспілкова організація «Захист Праці» у державному підприємстві «Український інститут інженерно-технічних розслідувань для будівництва» про визнання незаконним та скасування наказу про дисциплінарне стягнення та стягнення моральної шкоди у розмірі 10 000, 00 грн..

В обґрунтування вимог зазначав, що 18.02.2019 року наказом директора ДП «Український інститут інженерно-технічних розвідувань для будівництва» № 12-К заступнику директора по механізації та матеріально-технічному забезпеченню трудової дисципліни позивачу було оголошено догану за порушення трудової дисципліни. Даний Наказ позивач вважає незаконним та таким, що винесений з особистих мотивів директора ДП «УКРІІНТР», із грубим порушенням чинного законодавства, оскільки позивач не вчиняв жодних дисциплінарних проступків, не порушував трудової дисципліни та належним чином і в повному об`ємі виконував свої посадові обов`язки. Крім того, в Наказі не зазначено, якими саме конкретними діями позивача було допущене порушення трудової дисципліни, в чому саме виявилося порушення, та не вказано (і не вбачається), в чому саме складається провина позивача, не визначено конкретне порушення, яке допущене позивачем, як заступником директора по механізації та матеріально-технічному забезпеченню, а тому в оскаржуваному наказі «УКРІІНТР» № 12-К від 18.02.2019 відсутній причинно-наслідковий зв`язок між обставинами порушення та визначенням винних дій і конкретного порушення у вигляді дисциплінарного проступку. У відповідача відсутні будь-які дані, які б свідчили про порушення Позивачем обов`язків працівника визначених ст. 139 КЗпП України, а застосування стягнення у вигляді догани застосоване не на підставах та не у відповідності до трудового законодавства, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з проханням визнати незаконним та скасувати наказ директора ДП «Український інститут інженерно-технічних розвідувань для будівництва» № 12-К від 18.02.2019 року.

Також, спірний наказ негативним чином вплинув на бездоганну репутацію позивача, поставив під сумніви його знання та кваліфікацію, як перед підлеглими, так і перед іншими працівниками ДП «УКРІІНТР».

В результаті порушення трудових прав позивачеві була заподіяна моральна шкода, що виразилась у моральних стражданнях та переживаннях, нервовому напруженні, позивач хвилювався як через можливу втрату в майбутньому засобів для існування та нормальних життєвих зв`язків так і через життєві незручності, що вимагали від позивача додаткових зусиль для організації свого життя, а тому позивач просить суд стягнути з відповідача моральну шкоду, яку він оцінює 10 000 грн..

Відповідно до ст. 139 КЗпП України, працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватись трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Статтею 140 КЗпП України визначено, що трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохочення за сумлінну працю. У трудових колективах створюється обстановка нетерпимості до порушень трудової дисципліни, суворої товариської вимогливості до працівників, які несумлінно виконують трудові обов`язки. Щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу.

Судом установлено, що з 09.02.2015 року позивач перебував на посаді начальника виробничо -технічної та матеріальної бази Державного підприємства «Український інститут інженерно-технічних розвідувань для будівництва» (надалі ДП «УКРІІНТР»).

Наказом № 135-к від 01.11.2017 року позивачбув переведений на посаду заступника директора по механізації та матеріально-технічному забезпеченню ДП «УКРІІНТР», що підтверджується копією трудової книжки, що міститься в матеріалах справи.

Розпорядженням № 1 від 10.01.2019 «Про перевірку стану протипожежної безпеки орендованих приміщень та прилеглої території до них» на позивача покладено обов`язок організувати та провести в строк до 24.01.2019 року огляд протипожежної безпеки приміщень орендарів, про що доповісти письмово директору до 25.01.2019; розпорядженням № 2 від 10.01.2019 «Про надання проекту плану заходів щодо поточного утримання будівель, приміщень ДП «УКРІІНТР» на 2019 р.» на позивача було покладено обов`язок в строк до 25.01.2019 надати письмовона розгляд та затвердження директора відповідний план; розпорядженням № 3 від 11.01.2019 «Про вжиття заходів щодо поновлення дії ліфта, яким користуються працівники ДП «УКРІІНТР» та орендарі» в строк до 24.01.2019 на позивача було покладено обов`язок розібратись в ситуації, вжити заходи щодо поновлення дії зазначеного ліфта та доповісти директору результати.

13.02.2019 року комісією в складі працівників ДП ОСОБА_4., ОСОБА_5, ОСОБА_2 було складено акт про те, що позивачу було запропоновано дати письмові пояснення з приводу невиконання вказаних розпоряджень. Позивач погодився надати пояснення в строк до 18.02.2019 року.

18.02.2019 року наказом директора ДП «УКРІІНТР» № 12-к заступнику директора по механізації та матеріально - технічному забезпеченню позивачу було оголошено догану за порушення трудової дисципліни за невиконання розпоряджень директора ДП «УКРІІНТР» від 10.01.2019 № 1 та № 2 та від 11.01.2019 № 3.

Обґрунтовуючи поданий позов, позивач зазначив, що оспорюваний ним наказ є незаконним, винесений з особистих мотивів, через упереджене і неприязне ставлення директора «УКРІІНТР». Дисциплінарне стягнення у вигляді догани є безпідставним, оскільки позивач не вчиняв жодних дисциплінарних проступків. Маючи тривалий досвід роботи на даному підприємстві та розуміючи, що розпорядження мають обтікаємо поставлені задачі, строк виконання встановлено надто короткий, позивач маючи намір продовжити строк виконання розпоряджень, звернувся до керівника підприємства зі службовою запискою від 16.01.2019, яку відмовилась реєструвати діловод з невідомих причин. Службову записку від 16.01.2019 все ж було прийнято керівником, однак лише в день складання Акту, тобто 13.02.2019. Крім того, з 21.01.2019 по 05.02.2019 позивач перебував на лікарняному, а тому не мав об`єктивної фізичної можливості виконувати свої трудові обов`язки за розпорядженнями без шкоди для здоров`я.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.

Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_1 , суд виходив з того, що позивачем доведено порушення його трудових прав у зв`язку з накладенням дисциплінарного стягнення. Зокрема, в спірному наказі про оголошення догани не зазначено, який конкретно дисциплінарний проступок вчинив позивач, які саме порушення посадових обов`язків (конкретні пункти посадової інструкції) допущено позивачем. Перед винесенням оспорюваного наказу відповідачем не було з`ясовано всіх обставин, не встановлено наявність чи відсутність порушень з боку позивача, що потягло за собою прийняття незаконного наказу про накладення дисциплінарного стягнення.

Колегія суддів не може погодитись з таким висновком суду,оскільки до такого висновку суд прийшов без врахування всіх обставин справи,не виконавши вимоги норм процесуального права щодо дослідження всіх доказів по справі в їх сукупності,надавши їм належну правову оцінку.

За змістом статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано, зокрема, такий захід стягнення, як догана.

Згідно зі статтею 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців із дня вчинення проступку.

Відповідно до вимог ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Судом встановлено та сторонами не заперечується наступні обставини: директором було видано розпорядження відповідно до яких позивача,який займав посаду заступника директора було зобов"язано виконати вищезазначені завдання у строки встановлені цими розпорядженнями.

В своїх позовних вимогах позивач зазначає, що маючи тривалий досвід роботи на підприємстві вважав, що вказані завдання не були конкретними та мають обтікаємий характер, що на його погляд строк їх виконання встановлено короткий в зв"зку з чим він просив продовжити вказаний строк,подавши службову записку від 16.01.2019 року. При цьому зауважує про відмову діловодом зареєструвати вказаний документ.

Проте в службовій записці відсутні будь-які зауваження позивача стосовно змісту покладених на нього завдань або причини їх невиконання і мова йдеться лише про продовження терміну на їх виконання,які ним не обгрунтовані.

В матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази тому факту,що взагалі вказана службова записка позивачем подавалась 16.01.2019 року.

Його пояснення стосовно відмови в реєстрації цього документа колегія суддів не приймає до уваги,оскільки позивач мав можливість скористатися іншими засобами зв"язку для такого повідомлення відповідача.

Не може бути прийнято до уваги і пояснення позивача щодо ознайомлення позивача з вказаними розпорядженнями лише 14.01.2019 року,в зв`язку з чим було скорочено строк їх виконання,оскільки відповідачем було зазначено,що розпорядження №1,2 позивачу було доведено на електронну пошту о 13.15 год.10.01.2019 року.

Даний факт не спростовано позивачем.

Аналізуючи пояснювальні записки позивача стосовно виконання розпоряджень, колегія суддів вважає, що ним не доведено належними доказами та на такі не вказано,що існували об"єктивні причини невиконання поставлених перед ним завдань у вказані строки.

При цьому колегія суддів звертає увагу на тривалий досвід позивача на підприємтсві та виконання аналогічних певних завдань у 2017, 2018 р.р., які увійшли у розпорядження №2, а саме: підготовка плану заходів 2019 року щодо поточного утримання будівель,приміщень на території підприємстві,а частину завдань розпорядження №1 було своєчасно виконано інженером з охорони праці ОСОБА_3 ..

В зв"язку з зазначеним колегія суддів погоджується з аргументами відповідача про те, що позивач виконував розпорядження №1,2 на власний розсуд не притримуючись трудової дисципліни , а розпорядження №3 взагалі не було виконано.

Суд першої інстанції вважаючи доведеним позовні вимоги,вказав,що в наказі про оголошення догани не зазначено,який саме проступок вчинив позивач та які конкретно пункти посадової інструкції він порушив.

Аналізуючи наказ про оголошення догани позивачу за невиконання розпоряджень, колегія суддів вважає,що його зміст відповідає встановленим по справі обставинам, а тому такий висновок суду не можна вважати правильним.

Колегія суддів звертає увагу на відзив відповідача на позовну заяву,якому суд першої інстанції в порушення ст. 265 ЦПК не надав оцінки,що призвело до однобічного розгляду справи.

Так відповідачем зазначалось, що на виконання вказаних розпоряджень з урахуванням часу знаходження позивача на лікарняному, останній не витрачав повні робочі дні, що призвело до виконання вказаних розпоряджень іншими особами,оскільки вказані завдання були важливі для бюджетного підприємства та позивачем після оголошення йому догани, що підтверджує його обов"язок та можливість виконання вказаних розпоряджень.

Правила внутрішнього трудового розпорядку ДП «УКРІІНТР» ,які є додатком №2 до колективного договору 2015-2018 р.р. розроблено відповідно до чинного законодавства України з метою чіткої організації праці,належних безпечних умов праці,підвищення продуктивності та ефективності,раціонального використання робочого часу,зміцнення трудової дисципліни. Трудова дисципліна забезпечується створенням адміністрацією Підприємства необхідних організаційних та економічних умов для високопродуктивної праці, відповідальним ставленням працівників до роботи,а також заохочення за сумлінну працю. До працівників, які порушують трудову дисципліну, в необхідних випадках застосовуються заходи дисциплінарного впливу.

Відповідно до розділу 2 колективного договору на директора ДП«УКРІІНТР» покладено зобов`язання принімати заходи дисциплінарного впливу на робітників за порушення ними трудових обов`язків.

Суд у рішенні як порушення порядку притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності зазначив про не створення відповідачем комісії або службової перевірки обставин невиконання позивачем розпоряджень.

Колегія суддів вважає,що відповідачем у відповідності до вимог ст.149 КЗпП України відібрані у позивача пояснення та прийняті службові записки позивача,яким директор підприємства в межах своїх повноважень надав оцінку у відповідності до виконання своїх обов"язків передбачених колективним договором.

Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

З огляду на викладене колегія суддів вважає надуманим твердження позивача про те, що саме упередженість керівника підприємства стало підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду про порушення відповідачем ч. 2 ст. 252 КЗпП України, оскільки Професійна організація "Захист праці" у ДП «УКРІІНТР» зареєстрована в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб,фізичних осіб-підприємців та громадських організацій 01.03.2019року, інформація про створення організації надійшла до підприємства лише 14.03.2019 року, а наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності було видано 18.02.2019 року.

Беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносини, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо,а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, колегія суддів приходить до висновку про скасування рішення суду першої інстанції та постановлення нового рішення,яким позовні вимоги залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 374, 376, 381-384 ЦПК України,суд апеляційної інстанції,-

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Державного підприємства «Українського інституту інженерно-технічних розвідувань для будівництва» задовольнити.

Рішення Деснянського районного суду міста Києва від 31 серпня 2020 року скасувати та постановити рішення.

Позов ОСОБА_1 до Державного підприємства «Українського інституту інженерно-технічних розвідувань для будівництва», треті особи: Профспілкова організація «Захист Праці» у ДП «Український інститут інженерно-технічних розвідувань для будівництва», Первинна Профспілкова організація «Захист Праці» у ДП «Український інститут інженерно-технічних розвідувань для будівництва» про визнання незаконним та скасування наказу про дисциплінарне стягнення залишити без задоволення.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий: А.О. Чобіток

Судді: О.В. Немировська

Т.І. Ящук