Справа № 645/5427/21
Провадження № 2-з/645/109/21
УХ В А Л А

іменем України

18 серпня 2021 року Фрунзенський районний суд м.Харкова у складі: головуючого - судді Бондарєвої І.В., при секретарі Проневич Д.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів,

в с т а н о в и в :

В провадженні Фрунзенського районного суду м.Харкова знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів у сумі 600000 доларів США основного боргу та 3% річних від простроченої суми.

16.08.2021 р. до суду надійшла заява ОСОБА_1 про забезпечення вказаного позову, мотивована тим, що між сторонами був укладений договір позики, за яким позивач позичив 06.06.2020 р. відповідачеві 600000 доларів США на строк до 06.12.2020 р., про що вона написала розписку. Однак свої зобов`язання до договором позики відповідач не виконала, позичені гроші не повертає. Позивач має підстави побоюватись, що відповідач може розпорядитись належним їй майном, яке знаходиться у неї на праві власності та відчужити його на користь інших осіб, для ухилення від виконання рішення суду, що в свою чергу ускладнить або навіть зробить неможливим виконання рішення суду.

Просить суд накласти арешт на майно, яке належить ОСОБА_2 , а саме:

- на рухоме і не рухоме майно ТОВ «ХАРЕЛЕКТРОМЕТ», у тому числі на статутний фонд у розмірі 1 199 062,00 грн., основні та оборотні засоби, витратну частину всіх рахунків ТОВ «ХАРЕЛЕКТРОМЕТ»;

- на земельну ділянку площею 0,25 га кадастровий номер :00:001:0055, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

До заяви додана Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо земельної ділянки кадастровий номер :00:001:0055 та Витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та дані про фінансову звітність щодо ТОВ «ХАРЕЛЕКТРОМЕТ»

Згідно ч.1 ст.153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Перевіривши надані матеріали, суд дійшов до наступного висновку.

Згідно ч.2 ст.149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п.п.1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України, арешт майна є одними з видів забезпечення позову.

Відповідно до п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 р. «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що

між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача проти несумлінних дій відповідача (який може сховати майно, продати знищити або знецінити його), що гарантує реальне виконання позитивно прийнятого рішення. Забезпечення позову спрямоване, перш за все, проти несумлінних дій відповідача, який за час розгляду може приховати майно, продати, знищити чи знецінити його тощо.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Пунктом 10 вказаної Постанови передбачено, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, пропорційність.

У статті 11 ЦПК України надано визначення пропорційності у цивільному судочинстві, згідно до якого суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Перевіривши надані докази, суд вважає, що позивач не надав суду належних та допустимих доказів того, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову внаслідок розпорядження цим майном або відчуження його відповідачем, таким чином, вищевказані доводи позивача ґрунтуються на припущенні.

Крім того, слід зазначити, що ТОВ «ХАРЕЛЕКТРОМЕТ» є самостійним суб`єктом господарювання, тому накладення арешту на його рухоме та нерухоме майно може обмежити господарську діяльність ТОВ, що є порушенням принципу пропорційності.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви.

Керуючись ст. ст. 149-153 , 247, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського Апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає чинності після закінчення терміну на апеляційне оскарження, а у випадку її оскарження після розгляду апеляційної скарги судом апеляційної інстанції.

Суддя-