Провадження № 22-ц/801/731/2021
Головуючий у суді 1-ї інстанції Венгрин О. О.
Доповідач:Ковальчук О. В.
УХВАЛА

13 квітня 2021 рокуСправа № 127/13435/19м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

судді-доповідача Ковальчука О. В.,

суддів: Сала Т. Б., Якименко М. М.

за участю секретаря Ліннік Я. С.

розглянувши клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Якименко-Шевчук Юлії Олексіївни, про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи у цивільні справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Вінницького міського нотаріального округу Лукашенко А.М., Перша Вінницька державна нотаріальна контора, про визнання заповіту та свідоцтва про право на спадщину за заповітом недійсними,

ВСТАНОВИВ :

В провадженні Вінницького апеляційного суду перебуває вказана цивільна справа за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 18 січня 2021 року.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 02 березня 2021 року відкрито провадження у вказаній справі, а ухвалою від 23 березня 2021 року відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи у вказаній цивільній справі.

В судовому засіданні 13 квітня 2021 року представник ОСОБА_1 адвокат Якименко-Шевчук Ю. О. знову заявила клопотання про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи з тих самих підстав.

Дослідивши доводи вказаного клопотання та матеріали справи, колегія суддів дійшла до висновку, що його необхідно залишити без розгляду з огляду на таке.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 31 жовтня 2019 року за клопотанням ОСОБА_1 призначено в справі судову посмертну почеркознавчу експертизу, виконання якої доручено експертам Вінницького НДЕКЦ МВС України, яких попереджено про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України. На вирішення експертів поставлено наступні питання: чи виконані підписи та рукописні тексти у заповіті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що посвідчений 14 травня 2014 року приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Лукашенком А.М., реєстровий №3027 у двох примірниках, оригінали яких знаходяться:

1) у приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Лукашенка А.М.;

2) у спадковій справі № 82/2016 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , що у Першій вінницькій державній нотаріальній конторі,

у графі " ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , чи іншою особою, з врахуванням віку ОСОБА_3 на час складання заповіту та його стану здоров`я (наявні у нього захворювання зазначено у постанові Вінницького апеляційного суду від 16 квітня 2019 року, справа №127/16604/17).

Згідно висновку судової посмертної почеркознавчої експертизи № 397 від 13 березня 2020 року, експерт Вінницького НДЕКЦ МВС України Побірська О.В. дійшла висновку про те, що досліджувані рукописні записи в графі "Підпис" в заповіті від імені ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що посвідчений 14 травня 2014 року приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Лукашенком А.М., реєстровий №3027, що знаходиться у приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Лукашенка А.М., та у заповіті від імені ОСОБА_3 , 02 лютого 1928 року, що посвідчений 14 травня 2014 року приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Лукашенком А.М., реєстровий № 3027, що знаходиться у спадковій справі №82/2016 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , що у Першій Вінницькій державній нотаріальній конторі, виконані ОСОБА_3 .

ОСОБА_1 в суді першої інстанції двічі заявляв клопотання про призначення повторної судової посмертної почеркознавчої експертизи у зв`язку з тим, що висновок експерта № 397 від 13 березня 2020 року є необґрунтованим і таким, що викликає сумніви у його правильності, а допитаний в судовому засіданні експерт, що проводив експертизу, сумніви щодо правильності висновку не спростував.

Ухвалами Вінницького міського суду Вінницької області від 06 жовтня 2020 року та від 04 листопада 2020 року відмовлено в задоволенні клопотань позивача про призначення повторної судової посмертної почеркознавчої експертизи у цій цивільній справі.

Разом з апеляційною скаргою скаржником також заявлено клопотання про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи, в обґрунтування якого ОСОБА_1 посилався на ті ж доводи що й у суді першої інстанції.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 23 березня 2021 року відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи.

Статтею 6 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що адвокатом може бути фізична особа, яка має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи в галузі права не менше двох років, склала кваліфікаційний іспит, пройшла стажування (крім випадків, встановлених цим Законом), склала присягу адвоката України та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів (ч. 1 ст. 4 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

За приписами ст. 11 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокат складає присягу за змістом якої урочисто присягає у своїй адвокатській діяльності дотримуватися принципів верховенства права, законності, незалежності та конфіденційності, правил адвокатської етики, чесно і сумлінно забезпечувати право на захист та надавати правову допомогу відповідно до Конституції України і законів України, з високою відповідальністю виконувати покладені на нього обов`язки, бути вірним присязі.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин.

У ч. 3, 4 ст. 44 ЦПК України визначено, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 143 ЦПК України передбачено, що заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; 2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; 3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин; 4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк; 5) порушення заборон, встановлених частиною дев`ятою статті 203 цього Кодексу.

У випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, триваючого невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У своїх рішеннях ЄСПЛ неодноразово наголошував про обов`язок національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (справа «Шульга проти України», пункт 28, справа від 02 грудня 2010 року) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (справа «Мусієнко проти України», пункт 24, рішення від 20 січня 2011 року).

Неможливість суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (справа «Смірнова проти України» рішення від 08 листопада 2005 року, справа «Фрідлендер проти Франції» (Frydlender v. Fгапсе, рішення від 27 квітня 2000 року). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (справа «Красношапка проти України» рішення від 30 листопада 2006 року).

За таких обставин, апеляційний суд вважає, що заявлене представником позивача адвокатом Якименко-Шевчук Ю. О. 13 квітня 2021 року клопотання про призначення повторної судової посмертної почеркознавчої експертизи є підставою для визнання її дій зловживанням процесуальними правами, оскільки клопотання з таких підстав вже були вирішенні як місцевим судом, так і судом апеляційної інстанції.

З огляду на викладені вище обставини та на підставі вказаних норм права і практики ЄСПЛ щодо застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, апеляційний суд дійшов висновку, що оскільки апеляційним судом вже було вирішено питання про призначення у цій справі повторної судової посмертної почеркознавчої експертизи, а його повторне заявлення спрямоване на безпідставне затягування та перешкоджання розгляду справи, тому такі дії адвоката Якименко-Шевчук Ю. О. свідчать про зловживання нею процесуальними правами, а відтак подане нею клопотання слід залишити без розгляду та, з метою запобігання зловживанням процесуальними правами, необхідно застосувати до неї заходи процесуального примусу - стягнути з неї в дохід державного бюджету штраф в розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2021 рік» передбачено, що з 1 січня 2021 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2270,00 грн.

Керуючись ст. ст. 36, 39, 40, 44, 143, 148, 259, 260, 381 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Якименко-Шевчук Юлії Олексіївні про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи у вказаній цивільній справі залишити без розгляду.

Визнати, що заявлення клопотання про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи у цій справі є діями, що суперечать завданню цивільного судочинства та є зловживанням процесуальними правами.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , заходи процесуального примусу у вигляді штрафу в розмірі одного прожиткового мінімуму, що становить 2270,00 грн, та стягнути з неї вказану суму в дохід Державного бюджету України.

Ухвала набирає законної сили із дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів із дня складання її повного тексту.

Головуючий О. В. Ковальчук

Судді : Т. Б. Сало

М. М. Якименко