Справа № 635/4793/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 серпня 2021 року Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Божко В.В.,

при секретарі судового засідання - Пастушенко К.Р.,

розглянувши у судовому засіданні в приміщенні Київського районного суду м. Харкова у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), третя особа -Харківська районна державна нотаріальна контора Харківської області (м.Харків, вул. Євгена Котляра 4) про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом про визначення додаткового строку на прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтуванні позовних вимог позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_3 , станом на день його смерті вона була неповнолітньою і не могла звернутись до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Її мати ОСОБА_4 у 6-ти місячний строк не звернулась до державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини в її інтересах, таким чином вона була позбавлена права на спадщину, що залишилась після смерті батька. 10 липня 2020 року вона отримала з Харківської районної державної нотаріальної контори Х/о лист, з якого дізналась, що після смерті її батька залишилась частина квартири АДРЕСА_3 , на яку ще досі не видано свідоцтво про право на спадщину. Вказаним вище листом її також повідомлено про те, що її батько залишив заповіт на свого сина ОСОБА_2 . Враховуючи те, що вона була неповнолітньою , її мати не звернулась як її законний представник з заявою про прийняття спадщини, вважає, що пропущений нею строк для подачі відповідної заяви внаслідок відсутності у неї належного обсягу цивільної дієздатності є поважною причиною для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова Божко В.В. від 16 листопада 2020 року провадження по цивільній справі відкрито, ухвалено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 25 травня 2021 року підготовче провадження цивільній справі було закрито, справу призначено до розгляду.

Позивач в судове засідання не з`явилась, надала пояснення, аналогічні викладеним в позовній заяві, в яких просила позові вимоги задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, повідомлявся про час та місце слухання справи належним чином. Представник відповідача надала заяву, в якій зазначила, що відповідач визнає позовні вимоги та просить розглядати справу за їх відсутності.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про час, дату і місце судового засідання був повідомлений належним чином, надали заяву про розгляд справи за їх відсутності.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що свідчить свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 . Батьками зазначені ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с.5).

Відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 ОСОБА_6 та ОСОБА_1 21 червня 2013 року уклали шлюб. Після укладення шлюбу ОСОБА_1 змінила прізвище на « ОСОБА_1 » (а.с.6).

Відповідно до свідоцтва про смерть виданого повторно серії НОМЕР_3 від 05.06.2019 року, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що зроблено актовий запис №152 (а.с.7).

Відповідно до листа Харківської районної державної нотаріальної контори Х/о Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) від 06.07.2020 року вбачається, що після смерті батька позивача ОСОБА_3 залишилась частина квартири АДРЕСА_3 , на яку ще досі не видано свідоцтво про право на спадщину. Також повідомлено, що ОСОБА_3 залишив заповіт, складений 10 листопада 1995 року на ім`я сина ОСОБА_2 на вищезгадану частку квартири (а.с.9).

За приписами ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, свобод чи інтересів фізичних осіб , прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 1 ст.13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

За змістом ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до п.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" відносини спадкування регулюються правилами ЦК, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року.

Відповідно п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутись до суду у порядку позовного провадження.

Частина 1 ст. 55 Конституції України, яка передбачає, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом, містить загальну норму, яка означає право кожного звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені чи порушуються, створені чи створюються перешкоди для їх реалізації чи мають місце інші обмеження прав і свобод.

Згідно ч. 1 ст. 64 Основного Закону, конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України.

Статтею 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до статті 1259 ЦК України черговість одержання спадкоємцями за законом права на спадкування може бути змінена нотаріально посвідченим договором заінтересованих спадкоємців, укладеним після відкриття спадщини. Цей договір не може порушити прав спадкоємця, який не бере у ньому участі, а також спадкоємця, який має право на обов`язкову частку у спадщині. Фізична особа, яка є спадкоємцем за законом наступних черг, може за рішенням суду одержати право на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування, за умови, що вона протягом тривалого часу опікувалася, матеріально забезпечувала, надавала іншу допомогу спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані.

Згідно із ст. ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Згідно ст.1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строку шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями,строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається із положень ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України , не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.4 ст. 206 ЦПК України - У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положеньст.76 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

За таких обставин, суд призначає ОСОБА_1 додатковий строк, достатній для подання нею заяви в державну нотаріальну контору про прийняття спадщини терміном в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

Позивач не вимагає компенсації за понесені судові витрати, пов`язані із зверненням до суду і розглядом цивільної справи.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 10, 12, 13, 76, 81, 82, 133, 141, 247, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 додатковий тримісячний строк з моменту набрання рішення суду законної сили для прийняття спадщини після померлого батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський районний суд м. Харкова.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.В. Божко