Справа № 624/102/21
№ провадження 2/624/105/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 серпня 2021 року Кегичівський районний суд Харківської області в складі: головуючого судді Крапівки Т.В., за участю секретаря Лебідь Л.В., розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Кегичівка, Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Кегичівська державна нотаріальна контора Харківської області про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом, -

в с т а н о в и в:

Представник позивача ОСОБА_6 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Кегичівська державна нотаріальна контора Харківської області про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом, в якому просить визнати за позивачем право власності на земельну ділянку площею 9,08 гектара в межах згідно з планом, кадастровий номер :01:003:0090, передану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Власівської сільської ради Кегичівського району Харківської області та належала ОСОБА_7 на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії Р2 №775450, виданого Кегичівською районною державною адміністрацією Харківської області на підставі розпорядження Кегичівської райдержадміністрації №344 від 03 грудня 2002 року та зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю №322, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_7 .

Позовна заява обґрунтована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача та відповідачів ОСОБА_7 . Після її смерті відкрилась спадщина на земельну ділянку площею 9,08 га на території Власівської сільської ради Кегичівського району Харківської області. Позивачу відповідно до рішення Кегичівського районного суду Харківської області був наданий додатковий строк для прийняття спадщини та позивач у визначений строк подала заяву про прийняття спадщини. Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 подали до Кегичівської державної нотаріальної контори заяви про відсутність претензій на спадщину та її неприйняття. Нотаріус у видачі свідоцтва про право на спадщину позивачу відмовила, у зв`язки з тим, що заповіт на зазначену земельну ділянку посвідчено на користь ОСОБА_5 . Позивач є спадкоємцем після смерті матері за законом. Виникнення у неї права на прийняття спадщини залежало від неприйняття або відмови від прийняття спадщини братом ОСОБА_5 , на якого був складений заповіт. Часом відкриття спадщини є день смерті ОСОБА_7 , а саме ІНФОРМАЦІЯ_1 , і саме з цього часу починається строк для прийняття спадщини спадкоємцями. ОСОБА_5 на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем не проживав, у визначений законом шестимісячний строк до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини не звернувся, а тому вважається таким, що спадщину не прийняв. Отже, оскільки спадкоємець за заповітом ОСОБА_5 спадщину не прийняв, а спадкоємці за законом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 від спадщини відмовились, позивач ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем, який прийняв спадщину після смерті ОСОБА_7 . У зв`язку з зазначеним позивач просить визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом на зазначену земельну ділянку.

Ухвалою Кегичівського районного суду Харківської області від 15 лютого 2021 року позовна заява була залишена без руху, позивачу наданий строк для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Кегичівського районного суду Харківської області від 10 березня 2021 року у справі було відкрито провадження та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засіданні за участю сторін, задоволено клопотання позивача про витребування копії спадкової справи.

На виконання ухвали суду надано копію спадкової справи №69/2020 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 .

Ухвалою Кегичівського районного суду Харківської області від 26 травня 2021 року підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду.

Учасники справи, належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи у судове засідання не з`явились.

Представник позивача, адвокат Ковток О.В. подала заяву про те, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить суд їх задовольнити, справу слухати без її та позивача участі.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 подали до суду заяви, в яких повідомили, що не заперечують проти задоволення позовних вимог, просять їх задовольнити, справу розглянути у їх відсутність.

Відповідач ОСОБА_5 причини неявки у судове засідання не повідомив, відзив на позов до суду не надходив.

Від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Кегичівської державної нотаріальної контори Харківської області надійшла заява, згідно з якою підстав для заперечення проти позовних вимог третя особа не має, просить слухати справу у її відсутність за наявними в матеріалах справи документах.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Перевіривши матеріали справи, суд знаходить позов таким, що підлягає задоволенню за наступними підставами:

Статтями 1, 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі ст.ст. 15, 16 ЦК України, ст. 4 ЦПК України кожна особа має право на захист своїх порушених, невизнаних або оспорюваних цивільних прав, свобод чи інтересів, у тому числі й у судовому порядку.

Способами захисту цивільних прав та інтересів, можуть зокрема бути: припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення та інші.

З матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_7 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 .

Після її смерті відкрилась спадщина на спадкове майно, а саме, на земельну ділянку площею 9,08 гектара в межах згідно з планом, кадастровий номер :01:003:0090, передану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Власівської сільської ради Кегичівського району Харківської області, що належала спадкодавцю ОСОБА_7 на праві приватної власності відповідно до державного акту серії Р2 №775450, виданого Кегичівською районною державною адміністрацією Харківської області на підставі розпорядження Кегичівської райдержадміністрації №344 від 03 грудня 2002 року та зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю №322.

За життя спадкодавець ОСОБА_7 15 березня 2016 року склала заповіт, згідно з яким заповіла належну їй на праві приватної власності на підставі державного акту серії Р2 №775450 земельну ділянку площею 9,08 га своєму сину ОСОБА_5 . Заповіт посвідчений секретарем Власівської сільської ради Кегичівського району Харківської області, зареєстрований в реєстрі за № 37.

З наданої до суду копії спадкової справи №69/2020 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 встановлено, що спадкова справа заведена за заявою позивача ОСОБА_1 від 21 квітня 2020 року.

Додатковий строк для подання позивачем ОСОБА_1 заяви про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах трьох місяців з дня вступу в законну силу рішення суду, визначений рішенням Кегичівського районного суду Харківської області від 13 лютого 2020 року.

Родинний зв`язок між позивачем ОСОБА_1 та спадкодавцем ОСОБА_7 підтверджується копією свідоцтва про народження ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серія НОМЕР_2 , копією свідоцтва про укладення шлюбу між ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , серія НОМЕР_3 , копією свідоцтва про розірвання шлюбу між ОСОБА_9 та ОСОБА_1 серії НОМЕР_4 .

Родинний зв`язок між відповідачами ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та спадкодавцем ОСОБА_7 підтверджується копіями свідоцтв про народження серії НОМЕР_5 , серії НОМЕР_6 .

Відповідачі ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 подали до Кегичівської державної нотаріальної контори заяви про те, що їм відомо про відкриття спадщини після смерті їх матері ОСОБА_7 та про їх право на частку в спадщині як спадкоємців за законом першої черги. Встановлений строк для прийняття спадщини пропустили і не будуть ставити питання про його продовження через судові органи, а також порушувати інші питання щодо спадщини через суд. На спадщину не претендують, просять їх вважати такими, що спадщину не прийняли. Заяви засвідчені у Власівській сільській раді.

Згідно з довідкою Власівської сільської ради Кегичівського району Харківської області №218/02-29 від 17 вересня 2019 року, ОСОБА_7 , як померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на момент смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 одна.

На подану позивачем ОСОБА_1 заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 її матері ОСОБА_7 нотаріусом 14 січня 2021 року прийнято постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Відмова обґрунтована наявністю заповіту на користь ОСОБА_5 .

Згідно ч.1 ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ч.1 ст 1217 ЦК України)

Відповідно до ч.1 ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини (ч.1 ст. 1222 ЦК України).

Згідно ч.1, ч.2 ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 1233, ч. 1 ст. 1235 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Згідно ст. 1236 ЦК України, заповідач має право охопити заповітом права та обов`язки, які йому належать на момент складення заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть йому належати у майбутньому. Заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини.

Відповідно ч.1, ч.2 ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч.1 ст. 172 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

В судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1 є дочкою спадкодавця ОСОБА_7 , а отже спадкоємцем першої черги.

Спадкоємець за заповітом ОСОБА_5 на час відкриття спадщини разом зі спадкодавцем не проживав, протягом шестимісячного строку для прийняття спадщини відповідну заяву до нотаріальної контори не подав, а отже, відповідно до ст. 1272 ЦК України вважається таким, що спадщину не прийняв.

Виникнення права на спадкування у спадкоємців за законом залежало від неприйняття спадщини, відмови від її прийняття спадкоємцем за заповітом.

Спадкоємці першої черги, які мають право на спадкування спадщини ОСОБА_7 є позивач ОСОБА_1 та відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Про наявність інших спадкоємці суду не повідомлено та ним не встановлено.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 як спадкоємці за законом першої черги є такими, що спадщину не прийняли.

Позивач ОСОБА_1 протягом додаткового строку для прийняття спадщини визначеного рішенням Кегичівського районного суду Харківської області від 13 лютого 2020 року звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, а отже є єдиним спадкоємцем, яка прийняла спадщину після смерті своєї матері ОСОБА_7 .

Таким чином, оцінивши в сукупності надані докази, суд приходить до висновку про задоволення позову та визнання за позивачем права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом.

Про розподіл судових витрат позивачем не заявлено.

Керуючись ст.ст. 1, 2, 4, 12, 76, 78, 81, 82, 95, 263-268, 354, 355 ЦПК України, суд,-

в и р і ш и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Кегичівська державна нотаріальна контора Харківської області про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_7 , право власності на земельну ділянку площею 9,08 гектара в межах згідно з планом, кадастровий номер :01:003:0090, передану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Власівської сільської ради Кегичівського району Харківської області та належала ОСОБА_7 на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії Р2 №775450, виданого Кегичівською районною державною адміністрацією Харківської області на підставі розпорядження Кегичівської райдержадміністрації №344 від 03 грудня 2002 року та зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю №322, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_7 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в с. Борова, Заріченського району, Рівненської області, ІПН НОМЕР_7 , громадянка України, паспорт НОМЕР_8 , орган, що видав 6343, дата видачі 03.09.2019, адреса проживання: АДРЕСА_2 .

Представник позивача: Ковток Ольга ВІкторівна, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю серії ХВ №002285 від 14.11.2018, адреса проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , в с. Борова, Заріченського району, Ровенської області, ІПН НОМЕР_9 , зареєстрований та проживає за адресою: с. Власівка, Кегичівського району, Харківської області.

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , в с. Борова, Заріченського району, Рівненської області, ІПН НОМЕР_10 , зареєстрований та проживає за адресою: с. Власівка, Кегичівського району, Харківської області.

Відповідач: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , в с. Борова, Заріченського району, Ровенської області, ІПН НОМЕР_11 , зареєстрований та проживає за адресою: с. Власівка, Кегичівського району, Харківської області.

Відповідач: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , в с. Борова, Заріченського району, Ровенської області, ІПН НОМЕР_12 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_3 .

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Кегичівська державна нотаріальна контора Харківської області, , місцезнаходження за адресою: вул. Волошина, буд. 93/Г, смт. Кегичівка, Кегичівського району, Харківської області.

Суддя Т.В. Крапівка