КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

12 квітня 2021 року м. Київ

Унікальний номер справи № 753/6253/18

Головуючий у першій інстанції - Трусова Т.О.

Апеляційне провадження № 22-ц/824/6473/2021

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Левенця Б.Б.

суддів: Ратнікової В.М., Борисової О.В.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову/апеляційної скарги у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 25 серпня 2020 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про захист права власності на житло шляхом визнання договорів удаваними, визнання удаваних договорів недійсними, застосування наслідків недійсності договору, визнання договору нікчемним, застосування наслідків нікчемності договору, визнання права власності на квартиру, -

в с т а н о в и в:

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 25 серпня 2020 року у задоволенні вказаного позову відмовлено. Скасовано арешт квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 77,9 кв.м., житловою площею 36 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00, накладений ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Шклянки М.П. від 16 квітня 2018 року (т. 2 а.с. 155-166).

Не погодившись з рішенням районного суду, 25 лютого 2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду з апеляційною скаргою (т. 2 а.с. 171-177).

Разом з апеляційною скаргою ОСОБА_1 подала заяву про вжиття заходів забезпечення позову/апеляційної скарги, у якій просила накласти арешт на нерухоме майно - спірну квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Заява обґрунтована тим, що при розгляді апеляційної скарги виникає загроза щодо можливої реалізації спірного нерухомого майна, яке належало на праві власності апелянту та може бути реалізовано третім особам відповідачами без відома апелянта, що у подальшому позбавить можливості апелянта у разі задоволення позову реалізувати право власності на майно (т. 2 а.с. 187-188).

Виходячи зі змісту ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення учасників справи.

Дослідивши доводи заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову, перевіривши матеріали справи, апеляційний суд вважає, що вказана заява про забезпечення позову підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що предметом заявлених вимог є захист права власності на житло шляхом визнання договорів удаваними, визнання удаваних договорів недійсними, застосування наслідків недійсності договору, визнання договору нікчемним, застосування наслідків нікчемності договору, визнання права власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Статтею 149 ЦПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (ч. 3 ст. 150 ЦПК України).

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

За роз`ясненнями, що містяться в п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб, чи учасників процесу. Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Доказів наявності у відповідачів грошових коштів, достатніх для забезпечення заявленого позову, матеріали страви не містять.

Невжиття заходів забезпечення позову може призвести до відчуження нерухомого майна, а відтак, до невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду у випадку задоволення позову ОСОБА_1 .

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , є достатнім, розумним, співмірним та адекватним заходом і не порушить збалансованості інтересів сторін, створить належні умови для виконання в подальшому постанови Київського апеляційного суду у цій справі у разі задоволення вимог ОСОБА_1 , а також ефективного захисту і поновлення порушених прав заявника.

Керуючись ст. 149-153 ЦПК України, -

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову/апеляційної скарги у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 25 серпня 2020 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про захист права власності на житло шляхом визнання договорів удаваними, визнання удаваних договорів недійсними, застосування наслідків недійсності договору, визнання договору нікчемним, застосування наслідків нікчемності договору, визнання права власності на квартиру - задовольнити.

Накласти арешт на належну на праві власності ОСОБА_4 квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 77,9 кв.м., житловою площею 36 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00.

Боржник: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 .

Стягувач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Строк для пред`явлення до виконання цієї ухвали - 3 (три) роки.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Судді Київського апеляційного суду: Б.Б. Левенець

В.М. Ратнікова

О.В. Борисова