Провадження № 2/201/296/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2021 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Демидової С.О.,

з секретарем судового засідання Шумейко А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного набутого майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного набутого майна подружжя, провадження у якій відкрито ухвалою судді від 18 листопада 2019 року.

У судове засідання представник позивача не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

Від представника позивача адвоката Руднєвої І.В. до суду 17 серпня 2021 року надійшло клопотання про перенесення судового засідання у зв`язку з тим, що до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська 05 серпня 2021 року було подано заяву про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу. При цьому позивач має намір зупинити провадження у справі № 201/12568/19 до розгляду справи № 201/7923/21, провадження у якій поки що не відкрито.

Від представника відповідача адвоката Маєвської К.В. до суду надійшла заява про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду та про скасування заходів забезпечення позову з посиланням на те, що указана цивільна справа знаходиться у суді протягом двох років на стадії підготовчого засідання. Позивач неодноразово подавав клопотання про перенесення розгляду справи, подавав заяви про уточнення позовних вимог, що унеможливлювали запланований розгляд справи, а згодом просив залишити такі заяви без розгляду. В останньому судовому засіданні, що було призначену на 10 серпня 2021 року, представник позивача знову подала відповідне клопотання про відкладення розгляду справи, внаслідок чого було оголошено перерву до 17 серпня 2021 року. На думку представника відповідача такі дії позивача є зловживаннями процесуальними правами, та такими, що суперечать завданню цивільного судочинства.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно із статтею 210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Суд вважає за необхідне зазначити, що Європейський суд з прав людини, вирішуючи питання про дотримання права на справедливий суд, передбаченого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, у контексті оцінки дій сторони в справі, спрямованих на захист свого права, або її бездіяльності, дійшов з урахуванням принципів, що випливають з прецедентної практики Суду, висновків про те, що: одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності; «право на суд» не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави; сторона в розумні інтервали часу має вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження; право на вчинення процесуальних дій стороною або щодо певної сторони не є необмеженим, позаяк обмежується, зокрема, необхідністю дотримання прав іншої сторони в процесі та власне необхідністю забезпечити дотримання права на справедливий суд у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції (рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (п.п. 52, 53, 57 та ін.); рішення від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (п.п. 40, 41, 42 та ін.). У рішенні Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

Як вбачається з матеріалів справи, 03 лютого 2021 року представником позивача було подано клопотання про перенесення судового засідання, призначеного на 04 лютого 2021 року, у зв`язку направленням на адресу відповідача тексту мирової угоди для погодження. 18 березня 2021 року судове засідання було відкладено за клопотанням позивача у зв`язку з зайнятістю його представника в іншому судовому засіданні. 17 травня 2021 року представник позивача знову подала до суду клопотання про перенесення судового засідання у зв`язку з подачею до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська заяви про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки реєстрації шлюбу. Судове засідання, що було призначено на 10 серпня 2021 року знов було відкладено за клопотанням представника позивача.

З урахуванням викладеного, вважаю такі дії позивача та його представника є зловживанням процесуальними правами, що суперечать завданню цивільного судочинства.

У відповідності до ч. 3, 4 ст. 44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визначається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Враховуючи викладене, а також зважаючи на розумні строки розгляду справи, та те, що представник позивача, зловживаючи своїми правами не з`явилася у судове засідання без поважних причин, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для залишення позову без розгляду на підставі ч. 3 ст. 44 ЦПК України.

Щодо клопотання представника відповідача про скасування заходів забезпечення позову необхідно зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Ухвала суду про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, або про відмову в скасуванні забезпечення позову може бути оскаржена.

Згідно із ч. 9, 10 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Виходячи з вищевикладеного, суд вважає, що клопотання представника відповідача підлягає задоволенню, а заходи забезпечення позову, що були вжиті ухвалою Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 18 листопада 2019 року, якою було накладено арешт на належне і зареєстроване за ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ) майно: автомобіль марки Honda, моделі CR-V, 2007 року випуску, чорного кольору, тип: загальний легковий універсал-В, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_2 , державний номер НОМЕР_3 ; земельну ділянку № НОМЕР_4 площею 0,0700 га, яка знаходиться за адресою: Дніпропетровська область, Дніпропетровський район, Новомиколаївська сільська рада, обслуговуючий кооператив «Садівниче товариство «Зелений гай»; квартиру першої черги житлового комплексу (секції 1,2,3), яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 загальною площею 71,4 кв.м., підлягають скасуванню у повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ч. 3 ст. 44 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного набутого майна подружжя залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову, що були вжиті ухвалою Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 18 листопада 2019 року, якою було накладено арешт на належне і зареєстроване за ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ) майно: автомобіль марки Honda, моделі CR-V, 2007 року випуску, чорного кольору, тип: загальний легковий універсал-В, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_2 , державний номер НОМЕР_3 ; земельну ділянку № НОМЕР_4 площею 0,0700 га, яка знаходиться за адресою: Дніпропетровська область, Дніпропетровський район, Новомиколаївська сільська рада, обслуговуючий кооператив «Садівниче товариство «Зелений гай»; квартиру першої черги житлового комплексу (секції 1,2,3), яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 загальною площею 71,4 кв.м.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення, у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 15 днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя С.О. Демидова