Провадження № 2-п/161/89/21
У Х В А Л А

20 серпня 2021 року Луцький міськрайонний суд Волинської області

в складі:

головуючого судді Рудської С.М.

при секретарі Чигринюк В.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Луцьку заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів,

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Луцького міськрайонного суду Волинської області від 13.10.2020 року в цивільній справі № 161/13513/20 з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 , вирішено стягувати аліменти на утримання неповнолітньої дитини сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частки від його заробітку (доходу) , але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 25.08.2020 року і до досягнення дитиною повноліття. Також стягнуто з ОСОБА_1 в дохід держави 840,80 грн. судового збору. Рішення суду в частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць допустити до обов`язкового негайного виконання (а.с. 20-21).

14.04.2021 року від ОСОБА_1 на поштову адресу суду надійшла заява, в якій останній просить суд визнати причину пропуску строку на подачу заяви про перегляд вищевказаного заочного рішення від 13.10.2020 року поважною, поновити його та скасувати дане судове рішення (а.с. 113-114).

Оглянувши цивільної справи № 161/13513/20 матеріали справи, суд приходить до наступного.

Згідно ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Зазначений порядок є спеціальним і представляє окрему стадію судового процесу, дотримання якої для відповідача є обов`язковим.

Тобто, для відповідача норми ЦПК України встановлюють особливий порядок оскарження заочного рішення, а саме шляхом подачі заяви про перегляд заочного рішення, до суду, що його ухвалив.

Зазначене узгоджується з висновком Верховного Суду України, викладеному у постанові від 23.12.2015 року у справі № 6-2478цс15.

Як встановлено судом, 16.02.2021 року ОСОБА_1 було подано заяву про перегляд заочного рішення Луцького міськрайонного суду від 13.10.2020 року у справі № 161/13513/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів (а.с. 27-35).

Ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 31.03.2021 року вищевказану заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення залишено без задоволення. Судом детально роз`яснено порядок оскарження заочного рішення до Волинського апеляційного суду (а.с. 108-109).

ОСОБА_1 отримавши ухвалу Луцького міськрайонного суду Волинської області від 31.03.2021 року (а.с. 111), не скористався правом оскарження заочного судового рішення в апеляційному порядку.

Натомість ОСОБА_1 14.04.2021 року повторно подав заяву до суду першої інстанції про перегляд заочного рішення.

За змістом ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлене завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Отже, не зважаючи на постановлення Луцьким міськрайонним судом Волинської області від 31.03.2021 року про відмову в задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 13.10.2020 року, останній повторно подав заяву про перегляд заочного рішення суду.

Подібна практика спрямована на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників судового процесу, суперечить вимогам статей 6, 17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку та недопустимість зловживання процесуальними правами.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10.07.1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» зазначив, що держави - учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень п. 1 ст. 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи встановлені та вище відображені обставини, судом вбачається зловживання ОСОБА_1 процесуальними правами, які охоплені положенням п. 1 ч. 2 ст. 44 ЦПК України.

Згідно ч. 3 ст. 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Відповідно до ч. 4 ст. 44 ЦПК України, суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно ст. 143 ЦПК України, заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Відповідно до ч. 1 ст. 144 ЦПК України заходами процесуального примусу є: 1) попередження; 2) видалення із залу судового засідання; 3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом; 4) привід; 5) штраф.

За наведених обставин, суд приходить до висновку про вжиття щодо відповідача ОСОБА_1 заходу процесуального примусу у виді попередження.

Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку, що заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 13.10.2020 року в цивільній справі № 161/13513/20необхідно повернути заявнику, при цьому, з метою припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства, застосувати до ОСОБА_1 заходи процесуального примусу у виді попередження.

На підставі вищенаведеного та керуючись ст. ст. 44, 143, 144, 284, 287, 353, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів повернути заявнику.

Застосувати до ОСОБА_1 заходи процесуального примусу у виді попередження.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Волинського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги на ухвалу суду. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала у повному обсязі складена 20 серпня 2021 року.

Суддя Луцького міськрайонного

суду Волинської області С.М. Рудська