Справа № 522/3495/19
Провадження № 2/522/3587/21
У Х В А Л А

19 серпня 2021 року Приморський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого-судді Чернявської Л.М.,

при секретарі судового засідання Паулн І.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі засідань суду в місті Одесі матеріали справи за позовом ТОВ «ІСАГІС» (правонаступник публічного акціонерного товариства «Імексбанк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Імексбанк» Матвієнка А.А.) до ОСОБА_1 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, товариство з обмеженою відповідальністю «НОВА-ХВИЛЯ» про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Приморського районного суду м. Одеси знаходиться цивільна справі за позовом ТОВ «ІСАГІС» (правонаступник публічного акціонерного товариства «Імексбанк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Імексбанк» Матвієнка А.А.) до ОСОБА_1 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, товариство з обмеженою відповідальністю «НОВА-ХВИЛЯ» про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину.

28 травня 2021 року від ТОВ «ІСАГІС» до суду надійшла заява про зміну предмета позову.

В обґрунтування зазначено, що впродовж розгляду справи, постановою Великої палати Верховного суду від 04.06.2019 року по справі № 916/3156/17 зроблено наступний висновок: «З огляду на викладене визнання нікчемного правочину недійсним не є належним способом захисту прав, оскільки не призведе до реального відновлення порушених прав позивача, адже нікчемний правочин є недійсним у силу закону. У цій справі банк (як сторона правочину) стверджує, що нікчемним є договір про розірвання договору застави майнових прав. Наслідком такої нікчемності є чинність договору застави майнових прав. Отже, спір фактично стосується наявності чи відсутності права застави ПАТ «Імексбанк». За таких умов належним способом захисту інтересів позивача є визнання права застави (пункт 1 частини другої статті 16 Цивільного кодексу України, абзац другий частини другої статті 20 Господарського кодексу України). Водночас позивач відповідну позовну вимогу не пред`являв..». Отже, у зв`язку з наведеним у ТОВ «ІСАГІС» виникла необхідність у зверненні до суду з заявою про зміну предмету позову.

07 липня 2021 року від представника ОСОБА_1 до суду надійшли письмові пояснення на заяву позивача про зміну предмету позову, в якому зазначено, що відповідач не заперечує проти задоволення заяви про зміну предмету позову.

В судове засідання сторони не з`явились, сповіщались належним чином.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст. 49 ЦПК України, тож відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Зі змісту норми вказаної статті, вбачається, що змінити підставу або предмет позову позивач може тільки до початку розгляду справи по суті.

Станом на 19 серпня 2021 року перехід до судового розгляду даної справи по суті не здійснювався.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Підстава позову - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які об`єктивуються у поданих доказах.

Тобто зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Разом з тим не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права. Водночас і посилання суду в рішенні на інші норми права, ніж зазначені у позовній заяві, не може розумітися як вихід суду за межі позовних вимог. У зв`язку з цим суд, з`ясувавши у розгляді справи, що сторона або інший учасник судового процесу в обґрунтування своїх вимог або заперечень послалися не на ті норми, що фактично регулюють спірні правовідносини, самостійно здійснює правильну правову кваліфікацію останніх та застосовує у прийнятті рішення саме такі норми матеріального і процесуального права, предметом регулювання яких є відповідні правовідносини.

Верховний Суд відзначив, що під підставами позову, які згідно із ст.49 ЦПК може змінити лише позивач, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, а не самі по собі посилання позивача на певну норму закону, яку суд може замінити, якщо її дія не поширюється на дані правовідносини.

Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у рішенні від 13.03.2018 року в справі №916/1764/17.

Таким чином, дослідивши матеріали справи суд вважає, що заяву представника позивача про зміну предмету позову у справі слід задовольнити.

Керуючись ст. ст. 49, 353 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Прийняти до розгляду заяву ТОВ «ІСАГІС» (правонаступник публічного акціонерного товариства «Імексбанк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Імексбанк» Матвієнка А.А.) про зміну предмету позову.

Розглядати цивільну справу за позовними вимогами ТОВ «ІСАГІС» (правонаступник публічного акціонерного товариства «Імексбанк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Імексбанк» Матвієнка А.А.) у наступній редакції:

-Визнати за Товариством з обмеженою відповідальністю «ІСАГІС» (, адреса: 65049, м. Одеса, вул. Фонтанська дорога, буд.16/6) права іпотекодержателя на об`єкти нерухомості:

-щодо майнових прав на квартиру під будівельним номером 13-5 на 13 поверсі, секція 1-(А) орієнтувальною загальною площею - 113,9 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , власник ОСОБА_1 , які були зареєстровані згідно Іпотечного договору посвідченого 31.01.2007 р. приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Задорожнюк В.К. за реєстровим №У-110;

-щодо майнових прав на квартиру під будівельним номером 12-6 на 12 поверсі, секція 1-(А) орієнтувальною загальною площею 108, 03 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , власник ОСОБА_1 , які були зареєстровані згідно Іпотечного договору посвідченого 31.01.2007 р. приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Задорожнюк В.К. за реєстровим №У-109;

-щодо майнових прав на квартиру під будівельним номером АДРЕСА_2 , власник ОСОБА_1 , які були зареєстровані згідно Іпотечного договору посвідченого 31.01.2007 р. приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Задорожнюк В.К. за реєстровим №У-111;

Призначити проведення наступного судового засідання на 09 листопада 2021 року о 15 год. 00 хв. у залі засідань суду № 221, про що сповістити учасників справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Одеського апеляційного суду через Приморський районний суд міста Одеси протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Суддя Л. М. Чернявська