1Справа № 335/8807/21 2/335/2834/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2021 року м. Запоріжжя

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Апаллонова Ю.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Запоріжгаз» про скасування акта експертизи лічильника, -

ВСТАНОВИВ:

17.08.2021 до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Запоріжгаз» про скасування акта експертизи лічильника.

Згідно ст.4ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 3ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити у тому числі : 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

Подана заява ОСОБА_1 не відповідає зазначеним вимогам ст.175 ЦПК України, всупереч яким позивачем неконкретне викладено зміст вимог та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, не зазначено доказів, яким саме чином відповідачем порушено права та свободи позивача. Вказані в позовній заяві перелічені норми права не обґрунтовують заявлені позовні вимоги, оскільки не пов`язані з останніми ні способом захисту, ні мотивами з огляду на відсутність у позовній заяві посилань на те чим саме та у який спосіб порушені, невизнані чи оспорені права (та які сам) або інтереси позивача та спосіб їх захисту.

Так, позовна заява фактично містить цитування норм законодавства без зазначення змісту позовних вимог за обраним позивачем предметом позову: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

З огляду на зазначене, звертається увага позивача на наступне.

Позов - це вимога особи (позивача) до іншої особи (відповідача), що ґрунтується на спірних правовідносинах між ними про захист своїх або чужих порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Будь-яке правове явище у праві має характерні для нього ознаки, якими не полишений й позов у цивільному процесуальному праві. Такими ознаками є, у тому числі, : позов повинен містити матеріально-правову вимогу про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Зміст позову - це конкретна дія суду, яку вимагає вчинити позивач на його користь. Безумовно така дія у матеріально-правовому сенсі повинна корелюватися з конкретним чи конкретними способами захисту порушених, оспорюваних чи невизнаних прав, що відображені у матеріально-правових нормах. Прикладами певної дії, що вимагає на свою користь вчинити позивач у загальному плані передбачені ч. 2 ст. 16 ЦК України. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

За змістом пункту 12 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем передбачено, що вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу, яка пред`являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акта про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку оператора газорозподільних систем, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованого споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням разом із супровідним листом, що оформлюється у довільній формі.

Якщо об`єм та/або вартість необлікованого (донарахованого) природного газу буде оскаржуватися споживачем (несанкціонованим споживачем) у судовому порядку, тоді до винесення остаточного рішення у судовій справі заборгованість за необлікований (донарахований) об`єм природного газу не вважається простроченою.

Таким чином, зазначеними положеннями законодавства прямо передбачено, що споживач у разі незгоди з об`ємом та/або вартістю необлікованого (донарахованого) природного газу, має право оскаржити такий акт (вимогу) в судовому порядку і тоді до винесення остаточного рішення у судовій справі заборгованість за необлікований (донарахований) об`єм природного газу не вважається простроченою.

Крім того, пунктом 3.4 Положення про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті, затвердженого наказом Міністерства палива та енергетики України від 27 грудня 2005 року № 619, визначено, що у разі незгоди будь-якої сторони з висновками комісії по газопостачальній (газотранспортній) організації спірні питання вирішуються у судовому порядку.

Згідно з постановою Верховного Суду від 31.03.2021 року по справі № 335/584/19, споживач має право оскаржити у судовому порядку об`єм та/або вартість донарахованого природного газу у разі незгоди з їх розміром, визначеним оператором газорозподільної системи, рішення комісії та сам акт про порушення, що є ефективним способом захисту порушених прав. Відповідні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 17 квітня 2019 року у справі № 311/2314/16, провадження № 61-35175св18, від 14 лютого 2020 року у справі № 335/2576/19, провадження № 61-22472св19, від 17 березня 2020 року у справі № 127/14593/17, провадження № 61-1428св17, від 29 жовтня 2020 року у справі № 524/2608/18, провадження № 61-5588св19, від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17, провадження № 12-137гс19. Верховний Суд зауважує, що вимога про визнання протиправними дій відповідача з нарахування боргу, без пред`явлення вимоги про оскарження суми нарахування, об`єму чи вартості необлікованого (донарахованого) природного газу, не є ефективним способом захисту порушених прав позивача.

ОСОБА_1 звернувся до суду із вимогою про скасування акту експертизи. Між тим, у позовній заяві не зазначено, яким чином відповідачем по справі порушено права позивача, наявність спору про право та матеріально-правова вимога позивача до відповідача, що випливає з порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у позові не вказана.

З долучених до позову копій письмових доказів вбачається, що за спожитий необлікований об`єм природного газу відповідачем на підставі акту про порушення, який був винесений на розгляд комісії відповідача для затвердження та визначення розміру збитків нарахована заборгованість. При цьому позивачем не оскаржується рішення комісії відповідача про затвердження розміру збитків та/або акт про порушення, а також не висунуто превентивну вимогу на захист цивільного права через невизнання боргу, натомість заявлено не передбачену ст. 16 ЦК України вимогу про скасування акту експертизи, що не відповідає принципу процесуальної економії, оскільки така вимога не здатна надати дійсний захист інтересу позивача без необхідності повторного звернення до суду.

Отже, позивачу пропонується з урахуванням вищенаведених роз`яснень, визначитися із заявленими вимогами та надати суду оновлену позовну заяву, які відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України у кількості примірників відповідно до кількості учасників.

Крім того, згідно ч.1 ст. 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Відповідно до ч.2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до ч.4 ст. 95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Згідно ч.5 ст. 95 ЦПК України учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Вивченням матеріалів позовної заяви встановлено, що копії документів, які додані до позовної заяви не завірені належним чином, що позбавляє суд можливості здійснити всебічне, повне і об`єктивне дослідження всіх обставин справи у їх сукупності та прийняти законне і обґрунтоване рішення по справі.

За таких умов суд вважає, за необхідне залишити позовну заяву без руху та запропонувати усунути вказані недоліки, надавши суду оновлену позовну заяву, яка відповідає вимогам ст. 175,177 ЦПК та її копії для відповідача.

Згідно із ч.1ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175та177цьогоКодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 3ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначеністаттею 175 цього Кодексу, позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно ч.7ст.185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст.175,185 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Запоріжгаз» про скасування акта експертизи лічильника, залишити без руху.

Надати позивачу строк десять днів з часу отримання ухвали, для усунення зазначених в ухвалі недоліків шляхом надання оновленої позовної заяви, яка відповідає вимогам ст. 175,177ЦПК та роз`яснивши йому, що у разі не виконання вимог ухвали подана позовна заява буде повернута, що не позбавляє права повторного звернення до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Ю.В. Апаллонова