ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6009/21
провадження № 2-з/753/99/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" квітня 2021 р. Суддя Дарницького районного суду м. Києва Заставенко М.О., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , треті особи: ОСОБА_8 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Козаєва Наталія Миколаївна, Дарницька районна в м. Києві державна адміністрація, про визнання недійсним та скасування наказу про приватизацію та визнання недійсним свідоцтва про право власності на житло,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2021 до Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , треті особи: ОСОБА_8 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Козаєва Наталія Миколаївна, Дарницька районна в м. Києві державна адміністрація, про визнання недійсним та скасування наказу про приватизацію та визнання недійсним свідоцтва про право власності на житло.

07.04.2021 представником позивача ОСОБА_1 до суду була подана заява про забезпечення позову по цивільній справі шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 .

В обґрунтування поданої заяви зазначено, що приватизація квартири АДРЕСА_1 , яка була надана позивачеві ОСОБА_2 , як учаснику бойових дій, та членам його сім"ї на підставі ордеру у 2019 році, порушує права позивачів, так як відбулася без їх згоди та участі, як осіб, що постійно користувалися вказаною квартирою. Адвокатом шляхом моніторингу інтернет порталів, які займаються розміщенням повідомлень про продаж об"єктів нерухомості, було виявлено розміщення об"яви про продаж квартири АДРЕСА_1 . Таким чином у позивачів є підстави побоюватися, що до закінчення розгляду справи судом по суті, відповідачі відчужать вказане нерухоме майно, що може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Дослідивши матеріали заяви та встановивши обставини, у зв`язку з якими сторона позивача просить суд вжити заходи забезпечення позову, суд вважає за необхідне задовольнити заяву з огляду на наступне.

Згідно ч.2 ст.149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ст. 150 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Згідно з ч.1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч.5 ст. 153 ЦПК України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

Забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача проти несумлінних дій відповідача, що гарантує реальне виконання позитивно прийнятого рішення. Значення цього інституту полягає в тому, що ним захищаються права позивача у разі несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, продати чи знищити його та з метою попередження інших потенційних труднощів, що виникають під час реалізації рішення суду у конкретній справі.

Пленум Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року у п. 4 роз`яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму ВСУ №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Відповідно ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ордеру № 015705 серії Б на жиле приміщення від 24.04.2019, ОСОБА_2 із сім"єю в складі шести осіб: дружини ОСОБА_3 , сина ОСОБА_4 , дружини сина ОСОБА_5 , та онуків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , було надано право на зайняття жилого приміщення - квартири АДРЕСА_1 .

Згідно Свідоцтва про право власності від 16.09.2020, в результаті приватизації право власності на квартиру АДРЕСА_1 , зареєстроване за ОСОБА_5 та членами її сім"ї: ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у рівних долях.

З доданого до заяви оголошення, розміщеного на сайті Dom.Ria, вбачається, що квартира АДРЕСА_1 виставлялася на продаж.

З огляду на вищенаведене, суд знайшов достатніми та обгрунтованими доводи заяви щодо існування ризику відчуження вищевказаної квартири на користь третіх осіб, що може істотно ускладнити виконання рішення суду.

Зважаючи на підстави і предмет позову, суд дійшов переконання, що належним і достатнім інструментом забезпечення ефективності судового захисту порушеного права буде арешт спірної квартири.

Оскільки позивачі мають зареєстроване у встановленому порядку місце проживання в Україні та порушують питання про відновлення свого права на участь у приватизації квартири, а застосовані судом у даній справі заходи забезпечення позвоу направлені виключно на збереження квартири до ухвалення судового рішення по справі та не несуть будь-яких потенційних збитків для відповідачів, підстав для застосування зустрічного забезпечення суд не вбачає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149, 150, 153, 157 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову - задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , власниками якої значаться ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

Позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Позивач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП невідомий.

Відповідач: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП невідомий.

Відповідач: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП невідомий.

Відповідач: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП невідомий.

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Дарницький районний суд міста Києва протягом п"ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду

Суддя: М.О. Заставенко