Справа №:755/329/19
Провадження №: 2-п/755/32/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"13" квітня 2021 р. м. Київ

Дніпровський районний суд міста Києва у складі: головуючого судді - САВЛУК Т.В., за участі секретаря Бурячек О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва, в залі суду, заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08 липня 2019 року, яке ухвалене в межах розгляду цивільної справи за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Брокбізнес» до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів в порядку регресу,

в с т а н о в и в:

08 липня 2019 року Дніпровським районним судом м. Києва ухвалено заочне рішення про задоволення позову Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Брокбізнес» до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів в порядку регресу.

Присуджено до стягнення з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Брокбізнес» витрати по виплаті страхового відшкодування в розмір 23942,52 гривні, судовий збір в розмірі 1762,00 гривень, а всього на загальну суму 25704 гривні 52 копійок.

27 листопада 2020 року відповідач ОСОБА_1 подав до суду заяву про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 08 липня 2019 року разом з клопотанням про поновлення строку на звернення з цією заявою до суду.

03 грудня 2020 року Дніпровським районним судом м. Києва постановлено ухвалу про відмову у задоволені заяви відповідача ОСОБА_1 про поновлення строків для подання заяви про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08 липня 2019 року.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08 липня 2019 року, яке ухвалене в межах розгляду цивільної справи за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Брокбізнес» до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів в порядку регресу, - залишено без розгляду.

11 березня 2021 року Київським апеляційним судом винесено постанову про задоволення апеляційної скарги ОСОБА_1 .

Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 03 грудня 2020 року скасовано і направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідач ОСОБА_1 в судовому засіданні просив задовольнити заяву про перегляд заочного рішення, скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду в порядку загального позовного провадження, мотивуючи свою позицію тим, що розгляд справи проведено у відсутності відповідача, який не був належним чином повідомлений про день та час розгляду цивільної справи, що позбавило можливості подати заперечення на позов та надати докази на спростування заявлених позовних вимог, також наголосив, що копію заочного рішення відповідач не отримав, про ухвалене заочне рішення він дізнався з постанови державного виконавця Дніпровського РВ ДВС у м. Києві ЦМУ МЮ Маковецької В.Г. від 13.11.2020 року та ознайомимся з текстом судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень, тому, на думку відповідача, за наведених обставин є підстави для поновлення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення.

Представник позивача - Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Брокбізнес», в судове засідання не з`явився, до суду надійшла заява представника позивача Д.В. Сакалюк про розгляд заяви про перегляд заочного рішення у відсутності представника позивача та відмовити у задоволенні заяви за відсутності підстав для скасування заочного рішення.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наведені відповідачем підстави для скасування заочного рішення, суд приходить до наступного.

29 січня 2019 року Дніпровським районним судом міста Києва відкрите провадження у цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Брокбізнес» до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів в порядку регресу, та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, та надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву у відповідності до ст.274 ЦПК України.

15 березня 2019 року відповідач отримав ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі разом з копією позовної заяви та долученими до неї документами, що підтверджується зворотним поштовим повідомленням, яке міститься в матеріалах цивільної справи (а.с. 28)

Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

В межах визначеного судом строку, відповідач не скористався процесуальним правом надати відзив на позов та долучити докази на спростування заявлених вимог, інших заяв (клопотань) до суду не подавав.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона у справі, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Виходячи з положень статті 281 Цивільного процесуального кодексу України, яким регламентовано порядок заочного розгляду справи, розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою.

Відповідно до ч.1 ст. 288 Цивільного процесуального кодексу України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, за змістом вказаних положень чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за умов, що відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, та відповідач надає докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги щодо підстав скасування заочного рішення, відповідач посилається на те, що судом не повідомлено відповідача належним чином про розгляд цивільної справи, у зв`язку з чим не мав можливості скористатися наданими йому процесуальними права, серед іншого подати відзив на позов та долучити докази на спростування заявлених вимог в частині доведення його винуватості у вчиненні адміністративного правопорушення, визначення страховиком розміру заподіяної шкоди, витребувати у позивача належні докази у справі, які не були досліджені судом, що зумовлює доведення цих обставин лише під час розгляду справи по суті, що дає підстави скасувати заочне рішення та призначити справу до судового розгляду в загальному позовному провадженні.

Виходячи із загального обсягу доказів, які містять в матеріалах цивільної справи, відповідач належним чином повідомлений про розгляд цивільної справи шляхом направлення ухвали про відкриття разом з позовною заявою та долученими до неї додатками за адрескою, вказаною у позовній заяві, доказів, які мали підтвердити фактичне місце проживання (реєстрацію місця проживання) відповідача до заяви про перегляд заочного рішення не долучено.

Щодо викладених обставин, які не були, на думку відповідача, досліджені судом, то вказані відомості не можуть слугувати підставами, які мають істотне значення для правильного вирішення спору стосовно відшкодування заподіяних збитків в порядку регресу, з огляду на те, що суду не було надано належних доказів, які мали підтвердити відсутність причино-наслідкового зв`язку між діями відповідача та заподіяння шкоди майну потерпілого (пошкодження транспортного засобу) внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 28 лютого 2018 року, та слугувала підставою для виплати страховиком страхової суму потерпілому, в межах ліміту відповідальності страховика, ці обставини встановлені у постанові Дніпровського районного суду міста Києва від 10 квітня 2018 року в межах розгляду адміністративної справи №755/4514/18, яка набрала законної сили та не оскаржувалась у визначеному законом порядку, та з урахуванням вимог ч.3 ст.82 ЦПК України мають приюдиційне значення при розгляді даного спору по суті, про що наголошено судом у мотивувальній частині заочного рішення.

Відповідач в судовому засіданні не заперечував той факт, що особисто брав участь при розгляді адміністративної справи, вину у скоєнні адміністративного правопорушення визнав та сплатив штраф, присуджений судом, правом оскаржити постанову суду не скористався.

За наведених обставин, суд приходить до висновків, що доводи відповідача щодо підстав для скасування заочного рішення ґрунтуються на припущеннях, оскільки до заяви не долучено жодного письмового доказу на спростування заявлених позовних вимог, які викладено у позовній заяві, відповідач обмежився лише викладенням власних міркувань та припущень щодо підстав звернення позивача з цим позовом до суду та переоцінки наявних у справі доказів, які досліджено судом та покладено в основу судового рішення.

У відповідності до ч. 3 ст.287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08 липня 2019 року, яке ухвалене в межах розгляду цивільної справи за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Брокбізнес» до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів в порядку регресу.

З`ясовуючи питання дотримання строків звернення відповідача з цією заявою до суду, суд приходить до висновку про наявність підстав для поновлення відповідачу строку для подання заяви про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08 жовтня 2019 року, оскільки оскаржуване судове рішення відповідач не отримав, про що свідчить відсутність в матеріалах справи зворотного поштового повідомлення про отримання відповідачем судового рішення, така позиція висловлена судом апеляційної інстанції у постанові від 11 березня 2021 року, якою скасовано ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 03 грудня 2020 року постановлена судом з процесуальних питань щодо відмови відповідачу у поновлення процесуальних строків.

Враховуючи викладене та керуючись статями 284, 287, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в:

Поновити відповідачу ОСОБА_1 строк для подання заяви про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08 жовтня 2019 року.

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08 липня 2019 року, яке ухвалене в межах розгляду цивільної справи за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Брокбізнес» до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів в порядку регресу, - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленого цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починається відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д я