Ухвала

20 серпня 2021 року

м. Київ

справа № 641/6456/13

провадження № 61-12825ск21

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Зайцева А. Ю., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Чумак Роман Васильович, на постанову Харківського апеляційного суду від 16 червня 2021 року у справі за заявою ОСОБА_2 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Харківського апеляційного суду від 11 червня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Босенко М. О., Комунальне підприємство «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради, про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, визнання права власності в порядку спадкування, витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2013 року ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом, у якому, уточнивши свої позовні вимоги, просила визнати недійсним договір купівлі-продажу двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , укладений 22 лютого 2011 року між ОСОБА_5 , який діяв від імені ОСОБА_8 , та ОСОБА_6 , посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Босенко М. О. за реєстровим номером 197;

витребувати спірну квартиру з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 ;

скасувати державну реєстрацію права власності за ОСОБА_2 на спірну квартиру;

визнати за позивачем право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті батька - ОСОБА_9 , який спадщину після ОСОБА_8 прийняв, але не оформив.

Комінтернівський районний суд м. Харкова рішенням від 25 лютого 2019 року позов задовольнив. Визнав недійсним договір купівлі-продажу двокімнатної квартири АДРЕСА_1 від 22 лютого 2011 року, укладений між ОСОБА_5 , який діяв від імені ОСОБА_8 , та ОСОБА_6 , посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Босенко М. О. за реєстровим номером 197. Витребував квартиру АДРЕСА_1 з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 на користь ОСОБА_10 . Скасував державну реєстрацію права власності за ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_1 . Визнав за ОСОБА_3 право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті батька - ОСОБА_9 , який спадщину після ОСОБА_8 прийняв, але не встиг оформити. Вирішив питання щодо розподілу судових витрат.

Харківський апеляційний суд постановою від 11 червня 2019 року рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 25 лютого 2019 року в частині задоволення позовних вимог про витребування квартири АДРЕСА_1 з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 скасував та в цій частині ухвалив нове рішення, яким позовні вимоги залишив без задоволення. В іншій частині рішення залишив без змін.

У лютому 2020 року ОСОБА_2 звернулася до апеляційного суду із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Харківського апеляційного суду від 11 червня 2019 року.

Харківський апеляційний суд постановою від 16 червня 2021 року постанову Харківського апеляційного суду від 11 червня 2019 року в частині залишення без змін рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 25 лютого 2019 року скасував за нововиявленими обставинами та в цій частині ухвалив нове рішення, яким рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 25 лютого 2019 року в частині визнання недійсним договору від 22 лютого 2011 року купівлі-продажу двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , укладений між ОСОБА_5 , який діяв від імені ОСОБА_8 , та ОСОБА_6 , посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Босенко М. О. за реєстровим номером 197, скасування державної реєстрації права власності за ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_1 , визнання за ОСОБА_3 право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті батька - ОСОБА_9 , який спадщину після ОСОБА_8 прийняв, але не встиг оформити скасував та у задоволенні цих позовних вимог відмовив.

30 липня 2021 року ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Чумак Р. В., подала засобами поштового зв`язку касаційну скаргу на постанову Харківського апеляційного суду від 16 червня 2021 у вищевказаній справі.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки вона подана з пропуском строку на касаційне оскарження.

ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Чумак Р. В., в касаційній скарзі заявила клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження з посиланням на те, що постанову апеляційного суду від 16 червня 2021 року ні вона, ні її представник не отримували. Постанова Харківського апеляційного суду від 16 червня 2021 року була оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень 29 червня 2021 року та її представник ознайомився з текстом постанови апеляційного суду 30 червня 2021 року.

Відповідно до частин першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Відповідно до частини п`ятої статті 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Наведені заявником причини пропуску процесуального строку на касаційне оскарження не дають достатніх підстав для визнання їх поважними, оскільки посилання заявника на те, що оскаржувана постанова апеляційного суду від 16 червня 2021 року на адресу заявника не надходила, а з текстом оскаржуваної постанови апеляційного суду представник заявника ознайомився на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень 30 червня 2021 року, не може бути визнано поважною причиною пропуску строку на касаційне оскарження, оскільки заявником не надано жодного належного доказу (довідку суду, пошти тощо) на підтвердження того, що апеляційним судом недотримано вимог, встановлених частиною п`ятою статті 272 ЦПК України щодо направлення копії оскаржуваної постанови апеляційного суду від 16 червня 2021 року.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

У зв`язку з тим, що підстави пропуску строку на касаційне оскарження є неповажними, а безпідставне поновлення такого строку є порушенням вимог пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, касаційну скаргу необхідно залишити без руху, а особі, яка її подала, - надати строк для звернення до суду із заявою про поновлення строку на касаційне оскарження з наведенням поважних підстав для його поновлення та наданням відповідних доказів.

Разом із цим, в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Ставка судового збору, чинна на час подання касаційної скарги на рішення суду, встановлена підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» та визначена у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» заявнику необхідно сплатити судовий збір за ставками, встановленими за подання касаційної скарги на рішення суду, яким вирішено позовну заяву майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позовну заяву подано у жовтні 2013 року, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру становила 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати, позовної заяви немайнового характеру - 0,1 розміру мінімальної заробітної плати (мінімальна заробітна плата - 1 147 грн, підпункти 1, 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній станом на час подання позову у даній справі).

Судовий збір за подання касаційної скарги за дві немайнові вимоги (визнання недійсним договір купівлі-продажу, скасування державної реєстрації) становить 458,80 грн (114,70 грн х 2 х 200 %).

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

З касаційної скарги та оскаржуваного судового рішення неможливо встановити вартість квартири АДРЕСА_1 , тому заявнику необхідно надати суду докази на підтвердження вартості нерухомого майна - квартири та, виходячи із розрахованої до неї суми, сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру відповідно до положень Закону України «Про судовий збір».

Судовий збір за подання касаційної скарги за вимогу майнового характеру з урахування її вартості має становити 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати, х 200 %.

Враховуючи наведене, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги за немайнові вимоги в розмірі 458,804 грн та за майнову вимогу 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати, х 200 %.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано за наступними реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA0026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102; найменування податку, збору, платежу - Судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження оплати судового збору необхідно надати Верховному Суду квитанцію (платіжне доручення).

Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу (залишення заяви без руху), про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Отже, касаційну скаргу слід залишити без руху з наданням заявнику можливості усунути вищевказані недоліки.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Визнати підстави для поновлення процесуального строку на касаційне оскарження постанови Харківського апеляційного суду від 16 червня 2021 року за клопотанням ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Чумак Роман Васильович, неповажними.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Чумак Роман Васильович, на постанову Харківського апеляційного суду від 16 червня 2021 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. Ю. Зайцев