Справа № 212/7092/17
У Х В А Л А

18 серпня 2021 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Чайкін І.Б., розглянувши заяву представника боржниці ОСОБА_1 адвоката Коваленко Романа Анатолійовича про скасування судового наказу у справі за заявою КОМУНАЛЬНОГО ПІДПРИЄМСТВА «КРИВБАСВОДОКАНАЛ»про видачу судового наказу про стягнення суми боргу ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 ,-

В С Т А Н О В И В :

За заявою КОМУНАЛЬНОГО ПІДПРИЄМСТВА «КРИВБАСВОДОКАНАЛ»08 грудня 2017 року видано судовий наказ про солідарне стягнення з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 заборгованості за послуги централізованого постачання холодної води та водовідведення в розмірі 14 471, 36 гривень, 3% річних у розмірі 515, 97 гривень та суму індексу інфляції у розмірі 2526, 90 гривень та судовий збір в рівних частинах.

Представник боржниці ОСОБА_1 ОСОБА_4 16 серпня 2021 року звернувся до суду із заявою в які просив: (а) поновити строк для звернення із заявою про скасування судового наказу 212/7092/17; 2-н/212/572/17, виданого 08.12.2017 року Жовтневим районним судом міста Кривого Рогу Дніпропетровської області; (б) скасувати судовий наказ від 08.12.2017 року виданий Жовтневим районним судом міста Кривого Рогу Дніпропетровської області. Зазначив, що вимоги стягувача не обґрунтовані та суперечать вимогам законодавства, розмір заборгованості не відповідає дійсності, мається спір про право. Також боржники не згодні із нарахованою сумою боргу, оскільки при розрахунку заборгованості заявником не враховані показники лічильника та кількість осіб, що значно впливає на її розмір. Щодо поновлення строку зазначив, що у справі мається повідомлення з підписом невідомої особи про отримання судового наказу, прізвище та ініціали особи яка підписалася відсутні, а боржницею ОСОБА_1 до 09.08.2021 року не отримувала судовий наказ та не була обізнана про його існування.

Дослідивши подану заяву, додані до неї документи та матеріали цивільної справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ухвали Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12 серпня 2021 року представник боржниці ОСОБА_1 адвокату Коваленко Роману Анатолійовичу відмовлено в задоволенні клопотання про поновлення строку на подання заяви про скасування судового наказу та повернуто цю заяву. В ухвалі зазначено, що «як вбачається з матеріалів справи, 26 грудня 2017 року боржниками отримано копію судового наказу, що направлялась за адресою їх місця реєстрації: АДРЕСА_1 , про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 16)».

Зважаючи на особливу правову конструкцію інституту наказаного провадження, процесуальним законом передбачено строк, протягом якого боржник може звернутись із заявою про скасування судового наказу, оскільки у протилежному випадку боржник, фактично, своєю «мовчазною згодою» визнає заборгованість безспірною. Така процесуально-правова конструкція узгоджується зі змістом та метою наказного провадження.

Відповідно до п. 2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року (в редакції, чинній на час повернення виконавчих листів), рекомендоване поштове відправлення це реєстрований лист, поштова картка, бандероль, секограма, дрібний пакет, мішок «M», які приймаються для пересилання без оцінки відправником вартості його вкладення.

Згідно з пунктом 99 цих Правил рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, повідомлення про надходження електронних поштових переказів, які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень (крім зазначених в абзаці 4 пункту 93цих Правил), поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об`єкті поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності повнолітньому члену сім`ї за умови пред`явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв`язки з адресатом (свідоцтво про народження, свідоцтво про шлюб тощо), чи рішення органу опіки і піклування про призначення їх опікунами чи піклувальниками.

Згідно з пунктом 106 вищевказаних Правил під час вручення фізичній особі реєстрованого поштового відправлення, виплати коштів за поштовим переказом з повідомленням про вручення працівник поштового зв`язку на підставі пред`явленого одержувачем документа, що посвідчує особу, зазначає на бланку повідомлення про вручення його прізвище.

Згідно із рекомендованим повідомленням про вручення, 26 грудня 2017 року боржниками отримано копію судового наказу, що направлялась за адресою їх місця реєстрації: АДРЕСА_1 , про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 16).

Оскільки, на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення № 317(а.с. 16) зазначено прізвище його одержувача, в тому числі ОСОБА_1 , при цьому підпис одержувача на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення без позначки «Судова повістка» Правилами надання послуг поштового зв`язку не передбачений (але у цьому повідомленні міститься), то суд вважає, що матеріали справи містять належні докази отримання судового наказу. Відомостей про те, що дії працівника відділення зв`язку не відповідали зазначеним вище Правилам, суду не надано, а тому такі посилання є безпідставними.

До того ж, відповідно до ч. 3 ст. 130 ЦПК України якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії. Добросовісне виконання працівниками АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРПОШТА» своїх службових обов`язків у цьому випадку презюмується, оскільки в матеріалах справи відсутні належні і допустимі докази протилежного.

Вказана позиція зазначена у постанові ВС від 07 червня 2021 року по справі № 453/431/20.

Натомість, боржник з моменту отримання судового наказу до моменту звернення до суду з заявою про скасування такого наказу, тобто більше трьох років, не вживав жодних дій стосовно оскарження зазначених наказів. Тому звернення за спливом тривалого часу з такою заявою суперечить принципу правової визначеності.

У рішенні від 03.04.2008 року у справі "Пономарьов проти України" Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

У разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку.

Поважними причинами можуть визнаватись лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Перелік поважних причин, які враховуються для поновлення пропущеного строку, законом не встановлено, вони визначаються у кожному конкретному випадку, виходячи з певних обставин, які мають юридичне значення. Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення процесуальних дій.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Цивільним процесуальним кодексом України певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

У пункті 47 рішення у справі «Устименко проти України» суд зазначив, що рішення про поновлення строку на оскарження може порушити принцип правової визначеності та свобода розсуду судів при вирішенні питання про поновлення не є необмеженою. У кожному випадку суди мають встановлювати, чи виправдовують причини поновлення строку на оскарження втручання у принцип остаточності судового рішення.

Дотримання строків є однією з гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся із скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними.

Приймаючи до уваги, що Цивільний процесуальний кодекс України не пов`язує право суду поновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку, оцінивши доводи та обставини, що наведені в обґрунтування вимоги про поновлення строку, суд дійшов висновку, що наведені у клопотанні підстави для поновлення пропущеного строку не є обґрунтованими та не підтверджуються жодними доказами.

Так, поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. До таких причин відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Відповідне положення міститься, зокрема, у постанові КАС ВС від 9 листопада 2020 року у справі № 420/1813/19 та є сталою судовою практикою.

З огляду на викладене, на думку суду, представник боржника не послався та не надав суду належних і допустимих доказів, що пропуск строку на звернення із заявою про скасування судового наказу відбувся із поважних причин, які могли б бути підставою для поновлення такого строку та ці обставини відрізняються від тих, що встановлені ухвалою Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12 серпня 2021 року по цій справі.

З огляду на викладене, в задоволені заяви про поновлення строку для подання заяви про скасування судового наказу слід відмовити, заяву про скасування судового наказу повернути заявнику.

Керуючись ст. ст.170-172, 259-261, 353 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання представника боржниці адвоката Коваленка Романа Анатолійовича про поновлення строку для подання заяви про скасування судового наказу.

Заяву представника боржниці ОСОБА_1 адвоката Коваленко Романа Анатолійовича про скасування судового наказу у справі 212/7092/17 за заявою КОМУНАЛЬНОГО ПІДПРИЄМСТВА «КРИВБАСВОДОКАНАЛ»про видачу судового наказу про стягнення суми боргу ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена та підписана 18 серпня 2021 року.

Суддя І. Б. Чайкін