Провадження № 2/127/3539/21
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 серпня 2021 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Іщук Т. П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Маяк-2» про зобов`язання надання послуги, припинення нарахувань, зобов`язання відшкодування майнової шкоди та сплати неустойки,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із даним позовом до Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Маяк-2».

Ознайомившись з із змістом позовної заяви та доданими до неї документами, суд вважає, що подана позовна заява не відповідає вимогам, встановленим ст. 175, 177 ЦПК України, а тому є підстави для залишення її без руху з метою усунення недоліків.

Відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до п.п.4, 6-10 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Зі змісту позовної заяви слідує, що відповідач допустив порушення прав споживача внаслідок ненадання послуги з управління багатоквартирним будинком по АДРЕСА_1 внаслідок порушення порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, а саме нежитлового приміщення площею 510,3 кв.м. за вказаною адресою, не введення його в експлуатацію та не проведення технічного обстеження цього приміщення.

Відтак за першим пунктом прохальної частини позовної заяви просить зобов`язати відповідача забезпечити надання безпечної та якісної послуги з управління будинку. Однак позивач не зазначає та не додає: 1. Актуальних доказів того, що вищезазначене нежитлове приміщення дійсно не введене в експлуатацію, додані ним документи датовані ще 2018 роком, 2. не зазначає, яким чином не введення в експлуатацію цього приміщення порушує права позивача як споживача послуг відповідача та які саме послуги з обслуговування будинку у такий спосіб не надаються чи надаються неякісно, що порушує його права, 3. не вказує які саме виявлено порушення вимог ч.8 ст.39 порушення Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 10, 11 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №461, 4. не зазначає доказів (та не додає їх) того, що відповідач уповноважений на усунення таких порушень на введення в експлуатацію нежитлового приміщення і його технічного обстеження.

При цьому позивач у тексті позовної заяви зазначає, що власником даного нежитлового приміщення, площею 510,3 кв. м. по АДРЕСА_1 уже є ОСОБА_2 , згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, але жодних доказів з цього приводу також не надає та будь-яких вимог до цієї особи не заявляє.

ОСОБА_1 також просить зобов`язати відповідача припинити нарахування вартості послуги з управління будинком, однак у позовній заяві абсолютно не наводить аргументування такій своїй вимозі та з урахуванням вищевикладеного яким чином дана позовна вимога пов`язана із порушенням його прав як споживача послуг, чому таке нарахування має бути припинене у повному обсязі, а не лише в певній частині із розмежуванням комплексу послуг, що надаються відповідачем з управління будинку.

Також позивач, вказуючи на те, що статус відповідача Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Маяк-2» як прибуткової організації завдав шкоду співвласникам будинку в розмірі 28521,99 грн, не зазначив доказ цієї обставини та взагалі не вказує яким чином вказані обставини стосуються його позовних вимог, викладених в прохальній частині позову. Визначаючи суму сплачених самим позивачем коштів у 8062,08 грн він не надає жодних доказів на доведення цього розміру, за що така сума сплачена та яким чином ним визначено, що завдана позивачу шкода із цієї суми становить 1451,17 грн, які він просить зобов`язати йому виплатити, та з яких правових підстав, норм законодавства ця сума ним визначена саме як шкода.

Крім того, позивач не зазначив у позові яким чином сплата податку відповідачем в розмірі 28521,99 грн (за період 2019-2021 роки) вплинуло на його витрати зі сплати житлово-комунальних послуг, не зазначив в позовній заяві як в порівнянні з роками (2018 рік та попередні роки), в яких відповідачем не сплачувався податок на прибуток як прибуткової організації (код платежу 11020900), змінилася вартість послуг відповідача, які надаються, зокрема позивачу, та яких саме послуг (утримання будинку, фонд ОСББ).

Пунктом 4 прохальної частини позовної заяви ОСОБА_1 просить зобов`язати відповідача додатково сплатити йому неустойку у розмірі 1000,00 грн, однак жодним чином не обґрунтовує таку свою позовну вимогу та не надає жодних доказів стосовно способу визначення ним такого розміру неустойки.

Належить також звернути увагу позивача на необхідність викладу власних позовних вимог із урахуванням положень ст. 15, 16 ЦК України як ефективного способу захисту своїх прав.

Відтак позивачу необхідно визначитися щодо зазначених обставин та їх формулювання у позовній заяві.

Суд звертає увагу позивача на зміст ст.95 ЦПК України, згідно якої письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору; письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Порядок засвідчення копій документів визначений пунктом 5.27 Національного стандарту України, затвердженого Державним комітетом з питань технічного регулювання та споживчої політики №55 від 07 квітня 2003 року «ДСТУ 4163-2003», відповідно до якого відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Крім того, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як на підставу звільнення від сплати судового збору позивач посилається на Закон України «Про захист прав споживачів» та постанову Великої Палати Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 761/24881/16-ц, провадження № 14-57цс18.

Однак суд не погоджується з такою позицією позивача на підставі наступного.

Відповідно до п.22 ст.1 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачем є фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника.

Судом встановлено, що поданий позивачем позов в частині позовної вимоги, викладеної пунктом першим прохальної частини позовної заяви, за своєю природою є негаторним позовом, тобто позовом власника, який є фактичним володільцем майна, до будь-якої особи про усунення перешкод, які ця особа створює у користуванні чи розпорядженні відповідним майном (постанова Верховного Суду від 03.03.2020 року справа №750/256/19). Позивач за негаторним позовом вправі вимагати усунути існуючі перешкоди чи зобов`язати відповідача утриматися від них. Такий спосіб захисту спрямований на усунення порушень прав власника, які не пов`язані з позбавленням його володіння майном.

Дія Закону України «Про захист прав споживачів» не поширюється на правовідносини, що склалися між позивачем як володільцем майна (квартирою) та відповідачем як особою, яка власними діями (не введенням в експлуатації нежитлового приміщення, як вказує позивач) перешкоджає позивачу здійснювати правомірність щодо користування чи розпорядження майном.

З огляду, наразі, на зміст та обґрунтування позовної вимоги про відшкодування позивачу шкоди у розмір 1451,17 грн ( саме так ним викладена ця вимога), ця вимога пов`язана із господарською діяльністю відповідача та сплатою податків, а отже вона також є об`єктом справляння судового збору.

Згідно ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір в сумі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 908,00 грн. За подання до суду позовної вимоги майнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір в сумі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Суд звертає увагу позивача на те, що, відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно роз`яснень, викладених у абзаці першому пункту 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору.

Відповідно за позовну вимогу немайнового характеру позивачу необхідно сплатити 908,00 грн, а також позовну вимогу майнового характеру 908,00 грн. Загалом сума судового збору, що підлягає сплаті позивачем становить 1916,00 грн.

Відповідно до ст. 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи.

Сплата судового збору за місцем розгляду справи здійснюється за наступними реквізитами: отримувач коштів: ГУК у Він.обл./м.Вінниця/22030101; код ЄДРПОУ отримувача: 37979858; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); номер рахунку UA0002856.

Позивачу необхідно сплатити судовий збір за місцем розгляду заяви у встановленому законом розмірі за належними реквізитами та надати суду відповідний розрахунковий документ в оригіналі.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Маяк-2» про зобов`язання надання послуги, припинення нарахувань, зобов`язання відшкодування майнової шкоди та сплати неустойки - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків не більше п`яти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявникові зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з дня її підписання суддею.

Суддя