ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/2970/21 Справа № 216/3071/20 Суддя у 1-й інстанції - Сидорак В. В. Суддя у 2-й інстанції - Барильська А. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 квітня 2021 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Барильської А.П.

суддів - Бондар Я.М., Зубакової В.П.

секретар судового засідання: Кислиця І.В.

сторони:

позивач: ОСОБА_1

відповідачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без фіксації судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, без участі учасників справи, в порядку спрощеного позовного провадження, апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Центрально - Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 08 грудня 2020 року, яка постановлена суддею Сидорак В.В. у м. Кривому Розі Дніпропетровської області, відомості щодо дати складання повного тексту ухвали суду матеріали справи не містять, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Центрально - Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_3 про стягнення аліментів на утримання батька.

Ухвалою Центрально - Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09 червня 2020 року відкрито провадження по зазначеній справі, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та розгляд справи призначено на 22 липня 2020 року на 16 годин 00 хвилин, встановлений строк для подання відповідачу відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з моменту отримання ухвали.

15 жовтня 2020 року ОСОБА_3 звернувся до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_1 про позбавлення батьківських прав та просив суд поновити пропущений процесуальний строк для пред`явлення зустрічного позову.

Ухвалою Центрально - Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 08 грудня 2020 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про позбавлення батьківських прав залишено без розгляду.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду, ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.

Апелянт зазначає, що розгляд справи про залишення без розгляду зустрічного позову відбувся без участі відповідача та його представника, які належним чином не були повідомлені про день та час розгляду справи, чим суд порушив їх право на захист.

Відзив на апеляційну скаргу не подано.

Неявка осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час та місце судового розгляду справи являється їх волевиявленням, яке свідчить про відмову від реалізації свого права на безпосередню участь у судовому розгляді справи та інших процесуальних прав, тому не може бути перешкодою для розгляду судом апеляційної інстанції питання по суті.

Позивач ОСОБА_1 , будучи завчасно, належним чином повідомленим про час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, надавши заяву про перенесення розгляду справи, в зв`язку із його хворобою, яка колегією суддів залишена без задоволення, з наступних підстав.

В силу положень ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, №11681/85, §35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Якщо представники сторін чи інші учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Аналогічна правова позиція викладена в Постанові ВС від 01 жовтня 2020 року у справі №361/8331/18.

При цьому, позивач, згідно вимог статті 12 ЦПК України, не надав належних доказів на підтвердження обставин, викладених у заяві про неможливість з`явитися до суду.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги і заявлених позовних вимог, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.

Судом встановлено та з матеріалів справи вбачається, що в провадженні Центрально - Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_3 про стягнення аліментів на утримання батька (том №1 а.с. 1-21).

Ухвалою Центрально - Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09 червня 2020 року відкрито провадження по зазначеній справі, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та розгляд справи призначено на 22 липня 2020 року на 16 годин 00 хвилин, встановлений строк для подання відповідачу відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з моменту отримання ухвали (том №1 а.с. 23).

30 червня 2020 року ОСОБА_4 , який діє від імені та в інтересах відповідача ОСОБА_3 подано відзив на позовну заяву (том №1 а.с. 31-32).

15 жовтня 2020 року відповідач ОСОБА_3 звернувся з зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1 про позбавлення батьківських прав та просив суд поновити йому строк для звернення з зустрічним позовом (том №2 а.с. 1-3).

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_5 про поновлення процесуального строку для пред`явлення зустрічного позову - відмовит(а.с. 156 157).

Постановляючи ухвалу про залишення без розгляду зустрічного позову ОСОБА_3 , суд першої інстанції виходив з того, що відповідач звернулася із зустрічним позовом за межами строку для подання відзиву, згідно вимог ч. 2 ст.222 ЦПК України.

Проте, колегія судів не може повністю погодитись з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст.193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Згідно ч. 2 ст. 193 ЦПК України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є: взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним. Тобто такими, що виникають з одних правовідносин; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно, і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Кожна із зазначених вище умов для прийняття зустрічного позову носить самостійний характер, і при наявності будь-якої з них зустрічний позов приймається судом для спільного розгляду з первісним позовом та подання зустрічного позову у строк, визначений для подання відзиву.

Таким чином, при вирішенні питання про прийняття зустрічного позову, суд першої інстанції вирішує наступні питання: чи виникають позовні вимоги з одних правовідносин, чи можуть вимоги за позовами зараховуватися, чи виключить задоволення зустрічного позову повністю або частково задоволення первісного позову, чи поданий зустрічний позов у строк для подання відзиву на позов.

Аналогічний зміст містить й п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» № 2 від 12 червня 2009 року.

Відповідно до ст. 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Згідно ст. 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_3 про стягнення аліментів на утримання батька 04 червня 2020 року.

09 червня ухвалою Центрально Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження та розгляд справи призначено на 22 липня 2020 року на 16 годин 00 хвилин.

30 червня 2020 року представником відповідача ОСОБА_3 подано відзив на позовну заяву 01 липня 2019 року.

15 жовтня 2020 року відповідач ОСОБА_3 звернувся з зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1 про позбавлення батьківських прав та просив суд поновити йому строк для звернення з зустрічним позовом.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції залишаючи без розгляду зустрічний позов ОСОБА_3 , відповідно до вимог ст. 222 ЦПК України, з підстав подання зустрічного позову поза межами процесуальних строків, не взяв до уваги, що ОСОБА_3 подав зустрічний позов 15 жовтня 2020 року, тобто з порушенням строків, визначених в ч. 2 ст. 193 ЦПК України, однак в порушення вимог закону, суд першої інстанції відповідно до вимог ч.3 ст.194 ЦПК України не повернув позивачу зустрічний позов з підстав порушення процесуального строку для подачі зустрічного позову, а залишив позов без розгляду. При цьому, суд першої інстанції не вирішив питання щодо поновлення процесуального строку для подачі зустрічного позову, яке було заявлено позивачем при зверненні 15 жовтня 2021 року з зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1 про позбавлення батьківських прав та поновлення йому строку для звернення з зустрічним позовом.

Доводи апеляційної скарги апелянта про те, що розгляд справи про залишення без розгляду зустрічного позову відбулось без відповідача та його представника, які належним чином не були повідомлені про день та час розгляду справи чим порушив їх право на захист колегія суддів не бере до уваги, оскільки як вбачається з матеріалів справи, представник відповідача ОСОБА_6 30 жовтня 2020 року отримав особисто повідомлення про дату, час та місце розгляду справи під розписку (том №1 а.с. 80) що відповідно до вимог ч. 5 ст. 130 ЦПК України вважається врученням повістки і цій особі.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до ст.9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд кримінальної справи.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 року Європейський суд з прав людини вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Отже, учасник процесу, який задіяний в ході судового розгляду зобов`язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитись провадженням у його справі, добросовісно користуватись належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а ухвала суду першої інстанції скасуванню з направленням матеріалів справи до суду першої інстанції для вирішення питання у справі, відповідно до вимог ЦПК України.

Керуючись ст.ст.367,374, п. 4 ч. 1 ст.379, ст.ст.381, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 задовольнити частково.

Ухвалу Центрально - Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області скасувати та направити матеріали справи до Центрально - Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області для вирішення питання, відповідно до вимог ЦПК України.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 06 квітня 2021 року.

Головуючий:

Судді: