Справа № 194/664/21
Номер провадження № 2/194/255/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 серпня 2021 року м. Тернівка

Тернівський міський суд Дніпропетровської області у складі:

Головуючого судді Корягіна В.О.,

з участю секретаря судового засідання Ніколайчук О.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Тернівка Дніпропетровської області в спрощеному провадженні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Тернівське житлово-комунальне підприємство» про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Тернівського міського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до КП «Тернівське житлово-комунальне підприємство» про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку. В подальшому уточнив позовні вимоги. Свою позовну вимогу мотивує тим, що він є власником кв. АДРЕСА_1 та 08 грудня 2020 року ним було надіслано лист до КП «ТЖКП» з проханням надати інформацію: про витрати на утримання житлового будинку за адресою АДРЕСА_2 за 2019 рік за всіма видами послуг з докладним переліком виконаних робіт; про план заходів на 2021 рік по управлінню та утриманню багатоквартирного будинку за адресою АДРЕСА_2 з докладним переліком запланованих робіт; про витрати та виконані роботи по підготовці багатоквартирного будинку за адресою АДРЕСА_2 до осінньо-зимового періоду 2020-2021 року з докладним переліком виконаних робіт; про витрати на утримання житлового будинку за адресою АДРЕСА_2 за 1, АДРЕСА_3 та 3 квартали 2020 року за всіма видами послуг з докладним переліком виконаних робіт; чи планується підвищення тарифів/послуг на житлово-комунальні послуги з наступного 2021 року. 05 січня 2021 року він отримав відповідь на вищезазначений лист з якого він дійшов висновку, що тариф на послугу з управління багатоквартирним будинком АДРЕСА_2 встановлений в розмірі 4,50 грн. за кв.м. загальної площі квартири як за 2019 рік та і за 2020 рік, але фактично тариф за зазначену послугу складав у 2019 році 3,03 грн., у 2020 році 3,34 грн. Так, він 12 лютого 2021 року звернувся до відповідача з листом про надання інформації стосовно виконаних робіт з управління багатоквартирним будинком АДРЕСА_2 та зробити перерахунок сплачених ним послуг з управління багатоквартирним будинком. 25 лютого 2021 року отримав відповідь від відповідача в якій зазначено, що кошторис витрат з управління багатоквартирного будинку містить накопичувальну систему (ремонт під`їздів), тому залишок коштів витрачено на поточний ремонт під`їздів у січні 2021 року. Вважає, що відповідь відповідача не ґрунтується на нормах законодавства, оскільки без рішення співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 не може створюватися (відкриватися рахунок) накопичувальний фонд, а тим більше самовільно відповідачем витрачатися, оскільки гроші накопичувального фонду є власністю співвласників багатоквартирного будинку. Також, 17 березня 2021 року ним було направлено відповідачу запит на отримання публічної інформації стосовно отримання договору про надання послуги з управління багатоквартирним будинком. 02 квітня 2021 року відповідач надав йому на підпис типовий договір про надання послуг з управління багатоквартирним будинком в двох екземплярах з різними датами від 07 квітня 2020 року та від 07 квітня 2021 року та відповідь на запит в якій зазначено, що враховуючи те, що співвласниками багатоквартирного будинку не було вибрано уповноважену особу, КП «ТЖКП» уклало договори про надання послуг з управління багатоквартирним будинком окремо з кожним власником та наймачем житлових приміщень по АДРЕСА_2 . Звертає увагу суду на те, що з 2016 року йому жодного разу не було запропоновано укласти типовий договір про надання послуг з управління багатоквартирним будинком. Зазначив, що протокол зборів співвласників (власників квартир та нежитлових приміщень буд. АДРЕСА_2 від 26 травня 2016 року складено з явними порушеннями: збори скликано управителем КП «ТЖКП»; до протоколу внесені неправдиві дані про результат голосування та про власників квартир (маються виправлення, різниця у підрахунку голосів); не достатньо потрібної кількості голосів «за»; протокол зборів співвласників підписали працівники КП «ТЖКП»; питання про визначення переліку та розміру витрат на управління багатоквартирним будинком не ставилося; до протоколу не були додані листи з письмовим опитуванням. Просить визнати недійсним та скасувати рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 від 26 травня 2016 року, оформленого Протоколом від 26 травня 2016 року про визначення управителя, стягнути з відповідача судові витрати.

Представник відповідача ОСОБА_3 надала суду письмове клопотання, яке за своєю суттю є відзивом на позовну заяву, в якому просить відмовити в задоволенні позову з наступних підстав. За усним зверненням співвласників відповідачем - КП «ТЖКП» було запропоновано обрати управителя багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 . Так, 25.06.2016 року були організовані та проведені загальні збори співвласників будинку АДРЕСА_2 , за підсумками голосування було прийнято рішення визначення управителем відповідача. Згідно протоколу загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 було винесено одне питання обрання управителя КП «ТЖКП». Питання про визначення переліку та розміру витрат на управління багатоквартирним будинком не виносилось, оскільки діючий тариф залишився незмінним. Про обізнаність позивача щодо надання послуг з управління багатоквартирним будинком, як управителем, підтверджується оплатами позивача щомісячних комунальних послуг. Позивач не довів, що порушенні його права як власника при визначенні управителем КП «ТЖКП». Крім того, у відзиві відповідач посилається на застосування позовної давності, яка передбачена ст.ст. 256,257 ЦК України.

Представником позивача заявлено клопотання про відшкодування судових витрат: судового збору у розмірі 908 грн. та понесених витрат на оплату правової допомоги адвоката у розмірі 2000 грн. До якого, додано копію договору про надання правової допомоги укладеного між позивачем ОСОБА_1 та адвокатом Цимбаловою Л.Ю., копію протоколу погодження вартості наданих послуги до Договору у розмірі 2000 грн., копію квитанції №1 про сплату 31 травня 2021 року 2000 грн. ОСОБА_1 .

Позивач ОСОБА_1 надав суду відповідь на відзив в якому зазначає, що збори співвласників можуть скликатися тільки ініціативною групою співвласників, яка і повинна була складати протокол зборів співвласників будинку. Крім того, не було письмового повідомлення нього як власника квартири у вищезазначеному будинку про скликання зборів співвласників багатоквартирного будинку. Письмове опитування повинно проводитися ініціативною групою або іншими співвласниками, а не відповідачем. Посилання на обізнаність позивача є не обґрунтованим. Також, позивач був позбавлений можливості висловити свою думку при визначенні управителя, оскільки не був повідомлений про скликання зборів. Отже, його право є порушеним.

Представник відповідача ОСОБА_3 надала суду заперечення на відповідь на відзив, в якому просить відмовити в задоволенні позову, оскільки про обізнаність позивача щодо надання послуг з управління багатоквартирним будинком, як управителем, підтверджується тим, що він 30.06.2016 року на сесії Тернівської міської ради він особисто приймав участь як депутат місцевої ради де виносилось питання про внесення змін до Статуту щодо визначення форми управлінням у багатоквартирному будинку. Посилаючись про застосування позовної давності, яка передбачена ст.ст. 256,257 ЦК України, просить відмовити у задоволенні позову.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, та просив визнати недійсним та скасувати рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 від 26 травня 2016 року, оформленого Протоколом від 26 травня 2016 року про визначення управителя, стягнути з відповідача судові витрати.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, посилаючись на обставини викладені в уточненому позові та відповіді на відзив. Просила суд визнати недійсним та скасувати рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 від 26 травня 2016 року, оформленого Протоколом від 26 травня 2016 року про визначення управителя, стягнути з відповідача понесені позивачем судові витрати. А також, зазначила, що послуги щодо переліку та розміру витрат на управління багатоквартирним будинком не є предметом при розгляді їх позовних вимог, оскільки предметом позовних вимог є тільки порушення порядку проведення зборів співвласників будинку про визначення управителя. Крім того, також зазначила, що ОСББ у будинку АДРЕСА_2 не створювалось, а були проведенні збори співвласників будинку про визначення управителя.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнала з наведених у відзиві на позовну заяву та запереченні на відповідь на відзив підстав, та просила відмовити у задоволенні позову.

Суд, вислухавши позивача, представника позивача, представника відповідача, дослідивши письмові докази, приходить до наступного.

Так, в судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1 звернувся до суду як фізична особа-співвласник багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про права власності на нерухоме майно серії НОМЕР_1 від 29 січня 2015 року та витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №32839278 від 29.01.2015 року.

На підтвердження порушення його прав як власника квартири АДРЕСА_1 надав суду лист від 08 грудня 2020 року, який ним було надіслано до КП «ТЖКП» з проханням надати інформацію: про витрати на утримання житлового будинку за адресою АДРЕСА_2 за 2019 рік за всіма видами послуг з докладним переліком виконаних робіт; про план заходів на 2021 рік по управлінню та утриманню багатоквартирного будинку за адресою АДРЕСА_2 з докладним переліком запланованих робіт; про витрати та виконані роботи по підготовці багатоквартирного будинку за адресою АДРЕСА_2 до осінньо-зимового періоду 2020-2021 року з докладним переліком виконаних робіт; про витрати на утримання житлового будинку за адресою АДРЕСА_2 за 1, АДРЕСА_3 та 3 квартали 2020 року за всіма видами послуг з докладним переліком виконаних робіт; чи планується підвищення тарифів/послуг на житлово-комунальні послуги з наступного 2021 року. Відповідь від 05 січня 2021 року, яку позивач отримав на вищезазначений лист, з якого він дійшов висновку, що тариф на послугу з управління багатоквартирним будинком АДРЕСА_2 встановлений в розмірі 4,50 грн. за кв.м. загальної площі квартири як за 2019 рік та і за 2020 рік, але фактично тариф за зазначену послугу складав у 2019 році 3,03 грн., у 2020 році 3,34 грн. Також, лист від 12 лютого 2021 року про надання інформації стосовно виконаних робіт з управління багатоквартирним будинком АДРЕСА_2 та прохання зробити перерахунок сплачених ним послуг з управління багатоквартирним будинком. Відповідь від 25 лютого 2021 року, в якій зазначено, що кошторис витрат з управління багатоквартирного будинку містить накопичувальну систему (ремонт під`їздів), тому залишок коштів витрачено на поточний ремонт під`їздів у січні 2021 року. Окрім того, запит від 17 березня 2021 року про отримання публічної інформації стосовно отримання договору про надання послуги з управління багатоквартирним будинком. 02 квітня 2021 року відповідач надав позивачу на підпис типовий договір про надання послуг з управління багатоквартирним будинком в двох екземплярах з різними датами від 07 квітня 2020 року та від 07 квітня 2021 року та відповідь на запит, в якій зазначено, що враховуючи те, що співвласниками багатоквартирного будинку не було вибрано уповноважену особу, КП «ТЖКП» уклало договори про надання послуг з управління багатоквартирним будинком окремо з кожним власником та наймачем житлових приміщень по АДРЕСА_2 .

З протоколу зборів співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 та доданого до нього результатів письмового опитування від 26 травня 2016 року вбачається, що зборами співвласників зазначеного багатоквартирного будинку було прийнято рішення про визначення управителем багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 - Комунальне підприємство «Тернівське житлово-комунальне підприємство».

У відповідності до ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий та неупереджений розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно ст.ст. 12, 13 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбаченому цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 4 ст. 60 ЦПК України в редакції, чинній на момент розгляду справи судами попередніх інстанцій, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

У відповідності до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 2 ст. 4 ЦПК України У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Відповідно до ч. 3 ст. 5 Закону України «Про захист прав споживачів» захист прав споживачів здійснюють центральний орган виконавчої влади, що формує та забезпечує реалізацію державної політики у сфері захисту прав споживачів, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, місцеві державні адміністрації, інші органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування згідно із законом, а також суди.

Згідно ч. 1 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом.

У відповідності до ст. 4 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», власниками квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку можуть бути фізичні та юридичні особи, територіальні громади, держава. Власники квартир та нежитлових приміщень є співвласниками спільного майна багатоквартирного будинку. Якщо квартира або нежитлове приміщення належить більш як одному співвласникові, реалізація прав та виконання обов`язків співвласниками квартири або нежитлового приміщення, включаючи участь в управлінні багатоквартирним будинком, здійснюються в порядку, передбаченому законодавством для реалізації права спільної власності.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласники багатоквартирного будинку мають право: вільно користуватися спільним майном багатоквартирного будинку з урахуванням умов та обмежень, встановлених законом або рішенням співвласників; брати участь в управлінні багатоквартирним будинком особисто або через представника; одержувати інформацію про технічний стан спільного майна багатоквартирного будинку, умови його утримання та експлуатації, витрати на утримання спільного майна багатоквартирного будинку та надходження, отримані від його використання; безоплатно одержувати інформацію про суб`єктів права власності на всі квартири та нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку і площу таких квартир та приміщень у порядку і межах, визначених законом; ознайомлюватися з рішеннями (протоколами) зборів співвласників, листками опитування, робити з них копії; на відшкодування винною особою збитків, завданих спільному майну багатоквартирного будинку, у розмірі, що відповідає частці кожного співвласника; інші права, визначені законом. Реалізація співвласником своїх прав не може порушувати права інших співвласників.

У відповідності до ст. 9 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», управління багатоквартирним будинком здійснюється його співвласниками. За рішенням співвласників усі або частина функцій з управління багатоквартирним будинком можуть передаватися управителю або всі функції - об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку (асоціації об`єднань співвласників багатоквартирного будинку). Наймачі, орендарі та інші користувачі квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку можуть брати участь в управлінні багатоквартирним будинком виключно за дорученням власників таких квартир та приміщень.

Згідно ч. 1 ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею.

Відповідно ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею. Якщо у багатоквартирному будинку в установленому законом порядку утворено об`єднання співвласників, проведення зборів співвласників та прийняття відповідних рішень здійснюється згідно із законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків. До повноважень зборів співвласників належить прийняття рішень з усіх питань управління багатоквартирним будинком, у тому числі про: 1) розпорядження спільним майном багатоквартирного будинку, встановлення, зміну та скасування обмежень щодо користування ним; 2) визначення управителя та його відкликання, затвердження та зміну умов договору з управителем; 3) обрання уповноваженої особи (осіб) співвласників під час укладання, внесення змін та розірвання договору з управителем, здійснення контролю за його виконанням; 4) визначення повноважень управителя щодо управління багатоквартирним будинком; 5) проведення поточного і капітального ремонтів, реконструкції, реставрації, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку та визначення підрядників для виконання таких робіт; 6) визначення дати та місця проведення наступних зборів співвласників; 7) визначення переліку та розміру витрат на управління багатоквартирним будинком; 8) відключення будинку від мереж (систем) централізованого постачання комунальних послуг у порядку, встановленому законом, і визначення системи подальшого забезпечення будинку комунальними послугами, за умови дотримання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища; 9) прийняття рішення про вибір моделі організації договірних відносин з виконавцем комунальної послуги (укладення індивідуального та/або колективного договору про надання комунальної послуги). Збори співвласників можуть скликатися ініціативною групою у складі не менше трьох співвласників або управителем, обраним відповідно до цього Закону. Збори співвласників у прийнятих в експлуатацію новозбудованих багатоквартирних будинках можуть бути проведені після державної реєстрації права власності на більше половини квартир та нежитлових приміщень у такому будинку. Повідомлення про дату та місце проведення зборів співвласників має бути вручено не пізніше ніж за 10 днів до дати проведення зборів у письмовій формі кожному співвласникові під розписку або шляхом поштового відправлення рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в цьому багатоквартирному будинку, а також має бути розміщено у загальнодоступному місці при вході до кожного під`їзду багатоквартирного будинку. Повідомлення про проведення зборів співвласників має містити інформацію про ініціатора проведення таких зборів, дату, місце та час їх проведення, порядок денний. До повідомлення про проведення зборів співвласників можуть додаватися додаткові матеріали або інформація, що будуть розглядатися на зборах. Рішення вважається прийнятим зборами співвласників, якщо за нього проголосували власники квартир та нежитлових приміщень, площа яких разом перевищує 75 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, крім рішень з питань, зазначених у пунктах 2, 3 і 9 частини другої цієї статті, які вважаються прийнятими зборами співвласників, якщо за них проголосували власники квартир та нежитлових приміщень, площа яких разом перевищує 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку. Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить 50 відсотків або більше загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, рішення вважається прийнятим зборами співвласників, якщо за нього проголосувало більш як 75 відсотків загальної кількості співвласників, а рішення з питань, зазначених у пунктах 2, 3 і 9 частини другої цієї статті, вважається прийнятим зборами співвласників, якщо за нього проголосувало більш як 50 відсотків загальної кількості всіх співвласників. Рішення зборів співвласників оформляється протоколом, який підписується усіма співвласниками (їх представниками), які взяли участь у зборах, кожен з яких ставить підпис під відповідним варіантом голосування ("за", "проти", "утримався"), за формою, затвердженою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної житлової політики. У протоколі обов`язково зазначається така інформація про співвласників (їх представників), які взяли участь у зборах співвласників: прізвище, ім`я, по батькові співвласника, документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номер квартири або нежитлового приміщення, загальна площа квартири або нежитлового приміщення, документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представника). Якщо під час проведення зборів співвласників для прийняття рішення не набрано встановленої частиною шостою цієї статті кількості голосів "за" або "проти", проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення зборів співвласників. Якщо протягом цього строку необхідної кількості голосів "за" не набрано, рішення вважаються неприйнятими. Письмове опитування співвласників проводиться ініціативною групою та іншими співвласниками за бажанням. Письмове опитування може проводитися щодо одного або декількох питань одночасно. Питання - це текст, у якому викладається пропозиція у вигляді резолюції, щодо якої учаснику опитування пропонується відповісти "за", "проти" або "утримався". Питання повинно мати чітке і зрозуміле формулювання, що не допускає різних тлумачень. Письмове опитування співвласників проводиться шляхом власноручного заповнення ними листків опитування, в яких зазначаються день опитування, прізвище, ім`я, по батькові співвласника, документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номер квартири або нежитлового приміщення, загальна площа квартири або нежитлового приміщення, документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представників), відповідь співвласника на питання "так", "ні" або "утримався", особистий підпис співвласника та особи, яка проводила опитування. Голосування від імені співвласника представником здійснюється в порядку представництва згідно з вимогами цивільного законодавства. Кожен співвласник, який має право голосу, може реалізувати це право під час проведення такого опитування лише один раз з одного питання. Забороняється в процесі проведення письмового опитування співвласників примушувати їх до голосування за або проти прийняття відповідного рішення чи винагороджувати їх за це в будь-якій формі. За результатами підрахунку результатів письмового опитування співвласників особи, які проводили письмове опитування, вносять його результати до протоколу зборів та підводять загальні підсумки голосування щодо всіх питань. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані на зборах співвласників, і голоси співвласників, отримані під час проведення письмового опитування. Листки письмового опитування співвласників пронумеровуються, прошнуровуються та додаються до відповідного протоколу зборів. Протокол зборів співвласників з питань, зазначених у пунктах 2 і 3 частини другої цієї статті, складається не менш як у двох примірниках, один з яких зберігається в управителя, а другий передається на зберігання виконавчому комітету сільської, селищної, міської ради за місцем розташування багатоквартирного будинку, який розміщує результативну частину рішення, прийнятого зборами співвласників, на своєму офіційному веб-сайті. Порядок зберігання виконавчими комітетами сільських, селищних, міських рад протоколів зборів співвласників та розміщення ними на офіційному веб-сайті інформації про рішення, прийняті такими зборами, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Повідомлення про рішення, прийняте зборами співвласників, не пізніше 10 днів після його прийняття надається в письмовій формі кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в цьому багатоквартирному будинку, а також розміщується у загальнодоступному місці при вході до кожного під`їзду. Рішення зборів співвласників є обов`язковими для всіх співвласників, включаючи тих, які набули право власності на квартиру чи нежитлове приміщення після прийняття рішення. За рішенням зборів співвласників повноваження щодо прийняття рішень стосовно спільного майна, яким користується лише певна група співвласників (співвласники квартир та нежитлових приміщень, розташованих в одному під`їзді або секції багатоквартирного будинку, тощо), за умови що при цьому не порушуються права інших співвласників, можуть бути передані цій групі співвласників. Такі рішення стосовно спільного майна приймаються зборами зазначеної групи співвласників у порядку, передбаченому частинами четвертою - шостою, восьмою - одинадцятою цієї статті. Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосували власники квартир та нежитлових приміщень, площа яких разом перевищує 75 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень відповідної групи (під`їзд, секція багатоквартирного будинку тощо). Якщо одна особа є власником квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить 50 відсотків або більше загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень відповідної групи (під`їзд, секція багатоквартирного будинку тощо), рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більш як 75 відсотків загальної кількості співвласників усіх квартир та нежитлових приміщень відповідної групи (під`їзд, секція багатоквартирного будинку тощо).

Згідно ч.4 ст. 14 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» колективний договір про надання комунальної послуги укладається з виконавцем такої послуги особою, уповноваженою на це співвласниками, від імені та за рахунок усіх співвласників багатоквартирного будинку. Такою уповноваженою особою може бути: співвласник багатоквартирного будинку; управитель багатоквартирного будинку; уповноважений орган управління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку; правління житлово-будівельного кооперативу; інша фізична чи юридична особа, уповноважена рішенням співвласників (уповноваженого органу управління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку). У разі укладення колективного договору до відносин між співвласниками багатоквартирного будинку та уповноваженою співвласниками особою застосовуються положення Цивільного кодексу України про доручення, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.

Так, як вбачається з позовних вимог та пояснень позивача, представника позивача, ОСОБА_1 звернувся до суду як фізична особа-співвласник багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 , та предметом позовних вимог є тільки порушення порядку проведення зборів співвласників будинку про визначення управителя, а послуги щодо переліку та розміру витрат на управління багатоквартирним будинком не є предметом при розгляді їх позовних вимог.

Також як визнано сторонами у справі, ОСББ у будинку АДРЕСА_2 не створювалось, а були проведенні збори співвласників будинку про визначення управителя.

Отже, належним відповідачем у даній справі при оспорювані порушення порядку проведення зборів співвласників будинку про визначення управителя у відповідності до вимог Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» є співвласники, які приймали рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах відповідно до протоколу зборів співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 від 26 травня 2016 року та результатів письмового опитування.

Відповідач КП «ТЖКП» у даних правовідносинах не є належним відповідачем, оскільки ті підстави, на які посилається позивач у своїх позовних вимогах щодо порушення представниками КП «ТЖКП» проведення зборів співвласників багатоквартирного будинку, є підставами для з`ясування обставин порушення порядку проведення зборів співвласників будинку про визначення управителя у відповідності до вимог Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку».

В Постанові Верховного Суду від 17 квітня 2018 року по справі № 523/9076/16-ц зазначено, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Статтею 51 ЦПК України, передбачено, що суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку. Відповідач, замінений іншим відповідачем, має право заявити вимогу про компенсацію судових витрат, здійснених ним внаслідок необґрунтованих дій позивача. Питання про розподіл судових витрат вирішується в ухвалі про заміну неналежного відповідача.

Отже, суд не вправі з власної ініціативи залучати у справі відповідачів та співвідповідачів, а має право залучити їх тільки за клопотанням позивача.

Згідно до п. 58 Рішення ЄСПЛ у справі «Серявін та інші проти України» (Заява № 4909/04) Страсбург, 10 лютого 2010 року, остаточне 10/05/2011), з усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Суд, зазначає, що позовні вимоги щодо з`ясування обставин порушення порядку проведення зборів співвласників будинку про визначення управителя не може розглянути по суті у зв`язку з заявленими вимогами до неналежного відповідача, що не позбавляє позивача звернутися з даними вимогами до належного відповідача.

Таким чином, проаналізувавши та оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних по справі доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку, суд дійшов висновку, що позивачем заявлені вимоги до неналежного відповідача, а суд позбавлений права залучати належних відповідачів по справі за своєю ініціативою або за ініціативою інших учасників провадження, окрім як за клопотанням позивача або його представника, у якості співвідповідачів або відповідачів, а тому в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до КП «ТЖКП» про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку, слід відмовити.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, оскільки в задоволенні позовних вимог відмовлено, тому слід відмовити у вимогах про стягнення судового збору та витрат на професійну правничу допомогу.

Отже, суд вважає за необхідне відповідно до ст.ст. 137,141 ЦПК України відмовити у стягнені з відповідача на користь позивача судового збору у розмірі 908 грн. та витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 2000 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 76, 258-259,264, 265, 268, 273 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Тернівське житлово-комунальне підприємство» про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку, відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду або через Тернівський міський суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його складення.

Повне судове рішення складено 13 серпня 2021 року.

Головуючий суддя: В.О. Корягін