Ухвала

05 квітня 2021 року

м. Київ

справа № 686/11450/19

провадження № 61-7905св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ігнатенка В. М. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Стрільчука В. А.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , орган опіки та піклування виконавчого комітету Хмельницької міської ради, про визнання недійсним договору дарування квартири та повернення сторін договору до первісного стану, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Хмельницького апеляційного суду від 24 лютого 2020 року в складі колегії суддів: Корніюк А. П., П'єнти І. В., Талалай О. І.,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 24 жовтня 2019 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , орган опіки та піклування виконавчого комітету Хмельницької міської ради, про визнання недійсним договору дарування квартири та повернення сторін договору до первісного стану, задоволено частково: визнано недійсним договір дарування квартири АДРЕСА_1 , укладений 31 серпня 2017 року між ОСОБА_1 і ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Хмельницького міського нотаріального округу Новченковим І. В., зареєстрований в реєстрі за № 2906; вирішено питання про розподіл судових витрат.

Постановою Хмельницького апеляційного суду від 24 лютого 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 задоволено: рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 24 жовтня 2019 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , орган опіки та піклування виконавчого комітету Хмельницької міської ради, про визнання недійсним договору дарування квартири та повернення сторін договору до первісного стану.

11 травня 2020 року ОСОБА_1 надіслалазасобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Хмельницького апеляційного суду від 24 лютого 2020 року.

У касаційній скарзіОСОБА_1 просить суд касаційної інстанції скасувати постанову Хмельницького апеляційного суду від 24 лютого 2020 року та залишити в силі рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 24 жовтня 2019 року.

Ухвалою Верховного Суду від 01 липня 2020 року відкрито касаційне провадження у вказаній справі та витребувано її матеріали з суду першої інстанції.

Статтею 388 ЦПК України передбачено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Вказана справа надійшла до Верховного Суду.

У частині другій статті 389 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) зазначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Відповідно до частини п`ятої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку.

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду.

14 серпня 2020 року ОСОБА_1 надіслала до Верховного Суду клопотання про повідомлення про час та дату судового засідання з метою участі у розгляді справи.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України в суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

У частині тринадцятій статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними в справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Європейський суд з прав людини зазначив, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а лише тлумачили відповідні юридичні норми (рішення в справі «Жук проти України» від 21 жовтня 2010 року).

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Аналіз вищевказаних положень закону свідчить про те, що виклик учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з урахуванням встановленої необхідності таких пояснень.

Колегія суддів не вбачає необхідності виклику учасників справи для надання пояснень в даній справі, а відтак, заявлене клопотання щодо розгляду справи за участю ОСОБА_1 задоволенню не підлягає.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами, а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

За таких обставин розгляд справи здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

З урахуванням категорії та складності справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду в складі п`яти суддів.

Керуючись статтями 7, 34, 401, 402 ЦПК України, Верховний Суду складі постійної колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , орган опіки та піклування виконавчого комітету Хмельницької міської ради, про визнання недійсним договору дарування квартири та повернення сторін договору до первісного стану, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Хмельницького апеляційного суду від 24 лютого 2020 року призначити до судового розгляду.

Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні клопотання про розгляд справи за її участю.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Ігнатенко

С. О. Карпенко

В. А. Стрільчук