Провадження № 2/522/3448/21
У Х В А Л А

16 серпня 2021 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого - судді Чернявської Л.М.,

за участю секретаря судового засідання Палун І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань суду в місті Одеса клопотання ОСОБА_1 про призначення судової будівельно-технічної експертизи,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Приморського районного суду м. Одеси перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ТОВ "Флагман-К", ОСОБА_3 , ПАТ «ПІК», за участю третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача ОСОБА_4 , Виконавчого комітету Одеської міської ради, ТОВ Інвест Таун, ДП Міністерства оборони України Південьвійськбуд, Спільного українсько-чеського підприємства Інекон-Сервіс про визнання права власності на нежитлові приміщення, визнання договорів недійсними, зобов`язання звільнити приміщення.

07 червня 2021 року від представника ОСОБА_1 адвоката Бандиш Г.І. до суду надійшло клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи. Мотивувала вимоги тим, що позивач надав до суду в якості доказів права на нежитлове приміщення договір про участь у фонді фінансування будівництва «А» (ФФБ) № 1-0 від 17 липня 2006 року, договір про участь у фонді фінансування будівництва «А» (ФФБ) № 2-0 від 18 липня 2006 року, договір про участь, у фонді фінансування будівництва «А» (ФФБ). № 3-0 від 25 липня 2006 року. За вищевказаними договорами позивачем було сплачено кошти загальним розміром 777 752. 22 гривень, які стали одним із джерел будівництва 6-10 поверхового 87-квартирного будинку з вбудованими офісами за будівельною адресою: АДРЕСА_1 . Проте позивач вважає, що фактично збудовані та введені в експлуатацію приміщення не відповідають тим, що були запроектовані на стадії будівництва, а тому для повного та всебічного розгляду даної справи, з`ясування обставин, що мають значення для справи, так як позивачем ставиться під сумнів право власності на приміщення, визначені у предметі позову та зареєстровані за відповідачами та стверджується позивачем, що саме ці видозмінені приміщення насправді належать йому на праві власності за інвестиційними договорами, вважає за необхідне призначити у справі судову будівельно-технічної експертизу на вирішення якої поставити питання чи відповідають спірні приміщення проектній документації та фактично збудованим об`єктам нерухомості, що є предметом спору.

В судовому засідання позивач підтримав клопотання, просив задовольнити в повному обсязі. Представник ОСОБА_2 просив відмовити в задоволенні клопотання, у зв`язку з його необґрунтованістю та розгляд судом аналогічного клопотання про призначення експертизи, у задоволенні якого було відмовлено.

Суд, дослідивши матеріали справи в межах даного предмету спору, вважає, що клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1 статті 1 ЦПК України).

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Законодавством передбачаються конкретні умови і підстави проведення експертизи.

Так, відповідно до частини 1статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Як вбачається із позовної заяви, з врахуванням заяви про збільшення позовних вимог від 16.09.2013 року, позивач свої позовні вимоги обґрунтовує укладеними інвестиційними договорами та їх фактичною оплатою, зазначає, що спірні приміщення побудовані за кошти позивача, про невідповідність спірних приміщень проектній документації не зазначає.

Наведене свідчить, що питання, які просить представник позивача поставити на вирішення судової будівельно-технічної експертизи не обґрунтовані необхідністю для розгляду заявлених позовних вимог. А тому суд вважає, що для встановлення обставин у справі немає необхідності в проведені будівельно-технічної експертизи.

Також, слід зауважити, що ухвалою суду від 12 травня 2015 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про призначення судових технічної та будівельної експертиз відмовлено.

Ухвалою суду від 18 травня 2021 року відмовлено представнику позивача ОСОБА_1 адвокату Бандиш Ганні Іванівні у задоволені клопотання від 08 лютого 2021 року про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

З огляду на вищевикладене, клопотання позивача про призначення судової експертизи є черговим клопотанням з аналогічними підставами та запитаннями для призначення судової експертизи, які суд вже розглядав.

Відповідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно ч.1 п.2 ст. 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Враховуючи наведені обставини, суд приходить до висновку, що процесуальна поведінка позивача свідчить про зловживання ним своїми процесуальними правами.

Частиною 4 ст. 44 ЦПК України передбачено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом

Згідно ст. 143 ЦПК України, заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Відповідно до п. 5 ч.1 ст.144 ЦПК України, одним із заходів процесуального примусу є штраф.

Тож, суд попереджає позивача про наслідки зловживання процесуальними правами, які виражені у застосуванні заходів процесуального примусу.

З огляду на вищевикладене, клопотання позивача про призначення судової будівельно-технічної експертизи також суд визнає необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 84,103, 104, 252, 353 ЦПК України, суд,

постановив:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання від 07 червня 2021 року про призначення судової будівельно-технічної експертизи по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ТОВ "Флагман-К", ОСОБА_3 , ПАТ ПІК, за участю третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача ОСОБА_4 , Виконавчого комітету Одеської міської ради, ТОВ Інвест Таун, ДП Міністерства оборони України Південьвійськбуд, Спільного українсько-чеського підприємства Інекон-Сервіс про визначення права власності на нежитлові приміщення, визнання договорів недійсними, зобов`язання звільнити приміщення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Л. М. Чернявська