УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 638/2377/21

Провадження № 2-ві/638/13/21

12.04.2021 року м. Харків

Суддя Дзержинського районного суду міста Харкова Хайкін В. М., розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Харкові заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Щепіхіної В. В. у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , які діють від себе особисто та від імені і в інтересах свого малолітнього сина ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , Комунального закладу «Харківський фізико-математичний ліцей №27» Харківської міської ради Харківської області» про стягнення матеріальної та моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , які діють від себе особисто та від імені і в інтересах свого малолітнього сина ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , Комунального закладу «Харківський фізико-математичний ліцей №27» Харківської міської ради Харківської області» про стягнення матеріальної та моральної шкоди (справа №638/2377/21, головуючий суддя Щепіхіна В. В.).

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 08.04.2021 року заяву ОСОБА_1 про відвід судді по цивільній справі №638/2377/21 визнано необґрунтованою, передано вирішення питання про відвід на розгляд іншого судді, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу, відповідно до ч.3 ст.40 ЦПК України, і має бути визначений у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу, провадження по справі зупинено на час розгляду заяви про відвід судді.

09.04.2021 року матеріали заяви про відвід разом з матеріалами цивільної справи передано на розгляд судді Хайкіну В. М., що підтверджує протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.04.2021 року.

Суд не вбачає необхідності повідомляти учасників справи про судове засідання, а тому відповідно до вимог частини 8 статті 40 ЦПК України розгляд даної заяви проводиться без повідомлення учасників справи.

Дослідивши матеріали цивільної справи, а також доводи заявника ОСОБА_1 в обґрунтування необхідності відводу головуючому судді Щепіхіній В. В., суд приходить до наступного висновку.

Як вбачається із заяви відповідача ОСОБА_1 , останній заявив відвід головуючому судді, оскільки позовну заяви прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі всупереч тому, що вона не відповідає вимогам статті 177 ЦПК України, а саме матеріали справи не містять документу, що підтверджує сплату судового збору або документу, що підтверджує підстави звільнення від його сплати відповідно до закону. Така «помилка» на думку заявника є свідченням того, що стороні позивача надано необґрунтовані переваги як стороні процесу, що є порушенням принципів змагальності та Бангалорських принципів поведінки суддів. Крім того, відповідача не було належним чином повідомлено про відкриття провадження у справі та про призначене судове засідання, також незрозумілим залишається факт виклику відповідача за допомогою оголошення, всупереч наявності у суду інформації про зареєстроване місце проживання відповідача. Заявник наголошує на зловживанні сторони позивача процесуальними правами, а саме маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; стороною позивача штучно змінено підсудність спору шляхом залучення до справи неналежного відповідача. Крім того, представник позивача є чоловіком судді Дзержинського районного суду м. Харкова Подус Г. С., а тому у відповідача є побоювання у відсутності безсторонності судді Щепіхіної В. В. Просить суд заяву задовольнити, відвести суддю Дзержинського районного суду м. Харкова Щепіхіну В. В. від розгляду цивільної справи №638/2377/20.

Суд звертає увагу заявника, що підстави для заяви відводу судді визначені ст. ст. 36, 37 ЦПК України.

Так, статтею 36 ЦПК України визначено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Крім того, обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними. Відвід повинен бути вмотивований - з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Крім того, відповідно до частини 4 статті 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до роз`яснень Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади», процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

У разі незгоди особи, яка бере участь у справі, з процесуальними діями судді під час судового розгляду справи сторона має право оскарження прийнятих за результатами розгляду справи рішень в апеляційному чи касаційному порядку. Оцінку процесуальним діям суду можуть надавати лише суди вищих інстанції, незгоду з судовим рішенням сторона по справі має право викласти в апеляційній чи касаційній скарзі.

Вирішуючи питання по суті заяви, суд зауважує, що частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Законом України №475/97-ВР від 17 липня 1997 року і являється частиною національного законодавства, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

В процесуальному судочинстві діє презумпція безсторонності суду, яка може бути спростована. Право учасника справи на відвід судді є однією із гарантій права на справедливий суд. Проте право на відвід не являється абсолютним. В інакшому випадку воно перетвориться у свавільне обрання суддів для розгляду справи та спосіб процесуального зловживання, що суперечитиме інтересам інших учасників справи та суспільним інтересам загалом.

Відвід має бути обґрунтований посиланням на факти, які вказують на залежність, упередженість або необ`єктивність судді щодо сторін чи будь-кого з них. Лише за таких обставин відвід буде правомірним і убезпечить сторони від залежного, упередженого або необ`єктивного суду.

Заявником ОСОБА_1 не доведені обставини, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді, а доводи заявника зводяться до його незгоди із процесуальними рішеннями судді, зокрема ухвалою про відкриття провадження у справі №638/2377/20 від 26.02.2021 року, що не може бути підставою для відводу головуючого судді.

Щодо доводів заявника про неналежне повідомлення відповідача про відкриття провадження у справі та про призначене судове засідання, то вказані твердження зводяться до його незгоди із діями/бездіяльністю працівника апарату суду, відповідального за направлення сторонам процесуальних документів та судових викликів, що вочевидь не може бути підставою для відводу головуючого судді Щепіхіної В. В. від розгляду цивільної справи №638/2377/20.

Згідно частин 1, 4 статті 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом. Зокрема, такі заходи процесуального примусу визначені у Главі 9 ЦПК України.

Таким чином, твердження заявника ОСОБА_1 про зловживання стороною позивача процесуальними правами також не можуть бути поставлені в основу відводу головуючому судді, а можуть бути підставою для застосування судом до учасника судового процесу чи його представника у разі зловживання ними процесуальними правами заходів процесуального примусу.

Інших обставин, що викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності судді, якому заявленому відвід, судом не встановлено, а тому у задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про відвід судді слід відмовити.

Керуючись ст.ст.33, 36, 38-40, 182, 260, 261 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Щепіхіної В. В. у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , які діють від себе особисто та від імені і в інтересах свого малолітнього сина ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , Комунального закладу «Харківський фізико-математичний ліцей №27» Харківської міської ради Харківської області» про стягнення матеріальної та моральної шкоди - відмовити.

Розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , які діють від себе особисто та від імені і в інтересах свого малолітнього сина ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , Комунального закладу «Харківський фізико-математичний ліцей №27» Харківської міської ради Харківської області» про стягнення матеріальної та моральної шкоди проводити у тому ж складі суду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя: