10.08.2021 Справа № 756/9700/21
Справа № 756/9700/21
Провадження № 2-зз/756/54/21
У Х В А Л А

10 серпня 2021 року Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Жука М.В.,

при секретарі Шершньові В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києва заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Київської міської ради, Київської міської державної адміністрації, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Ліліцького Романа Володимировича, треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Войтовський Валентин Сергійович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Домашенко Максим Миколайович, Оболонська окружна прокуратура м.Києва, Оболонське УП ГУ НП у м. Києві, про визнання незаконним рішення, визнання недійсними договорів купівлі-продажу земельної ділянки, скасування арешту приватного виконавця, відновлення становища, яке існувало до порушення,

в с т а н о в и в:

У провадженні Оболонського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Київської міської ради, Київської міської державної адміністрації, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Ліліцького Р.В., треті особи приватний нотаріус КМНО Войтовський В.С., приватний нотаріус КМНО Домашенко М.М., Оболонська окружна прокуратура м. Києва, Оболонське УП ГУ НП в м. Кижві про визнання незаконним рішення, визнання недійсними договорів купівлі-продажу земельної ділянки, скасування арешту приватного виконавця, відновлення становища, яке існувало до порушення.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 07.07.2021 року задоволено заяву ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про забезпечення позову, накладено арешт на земельну ділянку з к/н :85:042:0041, що зареєстрована за ОСОБА_1 , яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , на яку накладено арешт приватним виконавцем Ліліцьким Р.В. із забороною продажу арештованого майна.

29.07.2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову.

В обґрунтування поданої заяви зазначає, що позовні вимоги ОСОБА_3 ґрунтуються на тому, що після смерті батьків вона успадкувала садибу, яка складається із будинку площею 144,4 кв.м та земельної ділянки площею 0,2591 га, яка була відведена її матері відповідно до рішення виконавчого комітету Київської міської ради депутатів трудящих від 15.02.1995 року № 193 «Про висновки обміру земель в забудованих кварталах Подільського району».

Однак дані обставини не відповідають фактичним обставинам справи, жодних прав на спірну земельну ділянку ОСОБА_3 не мала, що нею і не заперечується в поданій позовній заяві, оскільки простить визнати права власності саме за територіальною громадою міста Києва, більш того земельна ділянка, яка перебуває у комунальній власності, рішенням Київської міської ради VIІІ сесії VIІІ скликання від 07.09.2019 року № 70/6716 було передано у приватну власність ОСОБА_4 , а тому відповідач просить суд скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 07.07.2021 року.

У судовому засіданні представник ОСОБА_1 - ОСОБА_7 заяву підтримала та просила її задовольнити в повному обсязі з тих підстав, що у ній викладені.

ОСОБА_2 у судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви.

Інші учасники процесу в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, про причини неявки суд не повідомили, заяв про розгляд справи за їх відсутності до суду не надходило.

Заслухавши пояснення учасників процесу, вивчивши підстави порушеної заяви, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно зі статтею 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Як роз`яснено у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22.12.2006 року розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Враховуючи, що майно на яке накладено арешт є предметом спору та на даний час перебуває у власності відповідача ОСОБА_1 , який має можливість розпорядитись ним на власний розсуд, що призведе до утруднення або унеможливлення виконання рішення суду у разі задоволення позову, на день звернення із заявою про скасування заходів забезпечення позову указаний ризик продовжує існувати, суд вважає передчасним скасування накладеного арешту на спірне майно.

За таких обставин на час розгляду заяви суд не має правових підстав для скасування вжитих заходів забезпечення позову у цій справі.

Керуючись ст.ст. 158, 260, 261, 358 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову - відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя