У Х В А Л А

13 серпня 2021 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/13069/2021

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мазурик О.Ф.,

перевіривши відповідність апеляційної скарги ОСОБА_1

на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва

від 05 жовтня 2020 року

у цивільній справі №755/9061/20 Дніпровського районного суду м. Києва

за позовом ОСОБА_2

до ОСОБА_1 ,

третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації,

про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення порядку участі у вихованні та спілкуванні з дитиною,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 05 жовтня 2020 року у справі призначено судову психологічно-психіатричну експертизу.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, відповідач 03 серпня 2021 року подав апеляційну скаргу разом з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Статтею 354 ЦПК України визначено строки на апеляційне оскарження. Зокрема, згідно ч. 1 цієї статті апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, 05 жовтня 2020 року судом першої інстанції постановлено оскаржуване судове рішення, а з апеляційною скаргою відповідач звернувся 03.08.2021, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження, установленого ч. 1 ст. 354 ЦПК України.

Звертаючись до суду з апеляційною скаргою, відповідач просив поновити строк на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що про ухвалу суду від 05.10.2020 вона дізналася лише 16.07.2021, коли надійшла відповідь на адвокатський запит, в якій було повідомлено про те, що 05.10.2020 ухвалою суду призначена комплексна судова психологічно-психіатрична експертиза.

У разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернено поштою у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Крім того, відповідно до статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі (подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 11 грудня 2018 року у справі № 921/6/18).

Таким чином, сам лише факт неотримання заявником поштової кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав ухвалу для вчинення відповідних дій за належною адресою та яка повернулася до суду у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною невиконання ухвали суду, оскільки це зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надала суду таку адресу для направлення кореспонденції, вказавши її у своїй скарзі. До таких висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 18 грудня 2019 року у справі №2-4159/12 (провадження №61-4961св19).

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 11.06.2021 у справі №2-6236/11.

Як вбачається з матеріалів справи, 06.10.2020, тобто в строк визначений ч. 3 ст. 272 ЦПК України суд направив ОСОБА_1 копію оскаржуваної ухвали за адресою, вказаною у позовній заяві: АДРЕСА_1 (а.с. 2, 115). Таку ж адресу ОСОБА_1 зазначила і в своїй апеляційній скарзі.

Отже, суд першої інстанції належним чином виконав свій обов`язок щодо направлення копії судового рішення від 05.10.2020 відповідачу у строк визначений законом та за належною адресою.

Згідно зворотного поштового повідомлення, судове повідомлення, адресоване ОСОБА_1 , повернулося на адресу суду з відміткою поштового відділення "за закінченням терміну зберігання" (а.с. 118).

Таким чином, суд вважає, що зазначені скаржником причини пропуску строку на апеляційне оскарження є неповажними.

Згідно з ч. 3 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із обґрунтованою заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних причин пропуску такого строку.

З огляду на викладене, ОСОБА_1 необхідно протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали звернутися до Київського апеляційного суду із обґрунтованою заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 05.10.2020, в якій зазначити інші поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 05 жовтня 2020 року - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду.

Інформацію по справі можна отримати в мережі Інтернет на офіційному веб-сайті Київського апеляційного суду за адресою: http://www.kas.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О.Ф. Мазурик