Справа№592/7979/18
Провадження №2/592/592/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2021 року м.Суми

Ковпаківський районний суд м. Суми в складі головуючого судді Костенко В.Г., за участю секретаря судового засідання Танасюк А.М., розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Тростянецьке лісове господарство», Сумської товарної біржі «Сумиагропромбіржа», Державного підприємства «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр» про заборону використання об`єкта інтелектуальної власності, треті особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участі позивача ОСОБА_1 , представників відповідачів ОСОБА_4 , ОСОБА_5

В С Т А Н О В И В :

Позивач, остаточно визначившись з вимогами, просить заборонити відповідачам використання корисної моделі «Спосіб автоматизованого здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг», майнові та немайнові права на який належать йому на підставі патенту № НОМЕР_1 , шляхом організації та проведення електронних торгів і участі в них за допомогою (з використанням) комп`ютерних програм та програмного забезпечення інформаційно-телекомунікаційної системи веб-порталу Державного підприємства «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр» (використовується для адресації комп`ютерів і ресурсів в Інтернеті доменне ім`я ІНФОРМАЦІЯ_6, або доменне ім`я / ІНФОРМАЦІЯ_1 /, або доменне ім`я ІНФОРМАЦІЯ_2 або інше доменне ім`я) з метою реалізації необробленої деревини.

Свої вимоги позивач мотивує тим, що 12.03.2018 подав заявку, а 25.05.2018 отримав патент № НОМЕР_1 на корисну модель « ІНФОРМАЦІЯ_3 ». Відповідачі використовують цю корисну модель шляхом організації та проведення торгів (аукціонів) за допомогою (з використанням) Програмного продукту "APS-Forest", що належить Державному підприємству «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр» (використовується для адресації комп`ютерів і ресурсів в Інтернеті доменне ім`я ІНФОРМАЦІЯ_6, або інше доменне ім`я) (далі - веб-портал ДП «ЛІАЦ») способом, що абсолютно ідентичний формулі корисної моделі, захищеної патентом № 126015. В свою чергу, корисна модель №126015 належить до галузі інформаційних технологій, зокрема, до методів управління торговельними операціями з використанням комп`ютеризованих систем управління і може бути використана, зокрема, для проведення торгів (аукціонів).

Факт використання відповідачами ознак корисної моделі, що містяться в формулі патенту, підтверджується судовою експертизою. Так, висновком експерта № 150/18 від 03.07.2018 за результатами проведення експертного дослідження у сфері інтелектуальної власності підтверджується факт використання у процесі проведення автоматизованого здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг (торгів) за допомогою (з використанням) вебпорталу / ІНФОРМАЦІЯ_4 / кожної істотної ознаки, що включена до незалежного пункту формули за патентом № 126015 від 25.05.2018 або ознака, еквівалентна їй. 14.06.2018 направив ДП «Тростянецьке лісове господарство», 25.06.2018 ДП «ЛІАЦ» і CТБ «Сумиагропромбіржа» вимоги і просив припинити порушення прав інтелектуальної власності.

Ухвалою суду від 16.07.2018 прийнято позовну заяву і відкрито провадження у справі та призначено судовий розгляд за правилами загального позовного провадження.

Відповідач ДП «Тростянецьке лісове господарство» надав відзив у якому просив відмовити у задоволенні позову. Заперечення мотивував тим, що організація та проведення електронних торгів необробленою деревиною здійснюється із застосуванням програмного забезпечення «APS Forest», що належить ДП «ЛІАЦ». В цілому вважає, що права позивача не порушені.

Відповідач Державне підприємство «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр» (далі ДП «ЛІАЦ») надав відзив у якому просив відмовити у задоволенні позову. Заперечення мотивував тим, що не порушують права співвласників декларативного патенту №126015 від 25.05.2018 на корисну модель «Спосіб автоматизованого здійснення закупівель і продажу товарів та послуг». Вважають, що під час здійснення правомірної господарської діяльності з організації та проведення електронних торгів необробленою деревиною із застосуванням програмного забезпечення «APS Forest», що працює на основі комп`ютерної програми « ІНФОРМАЦІЯ_5 » Система закупівлі (APS Smart), з використанням адреси Веб посилання https ://liac-sales.aps-tender.соm та / або інших веб адрес мережі Інтернет, в своїй сукупності утворюють інформаційно- телекомунікаційну систему ДП «ЛІАЦ» для організації та проведення електронних торгів необробленою деревиною (далі ІТС ДП «ЛІАЦ»), жодним чином не були порушені і не могли бути порушені права позивача. Вважають, що позивач не має права представляти права інших співвласників патенту. ДП «ЛІАЦ» має усі права на використання комп`ютерної програми «АРS Fоrеst» і з січня 2018 року розпочало промислову експлуатацію комп`ютерної програми «APS Forest» з використанням Веб адреси Інтернет ІНФОРМАЦІЯ_6 . Вважає, що мають усі права на програмний продукт.

Під час проведення підготовчого судового засідання судом розглянуто клопотання ДП «ЛІАЦ» заяву про зупинення провадження у справі до розгляду справ за позовом ДП «ЛІАЦ» до Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, ДП «Український інститут інтелектуальної власності», ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 про визнання права та зобов`язання вчинити дії (справа № 757/41289/18), та до Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, ДП «Український інститут інтелектуальної власності», ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 про визнання недійсним патенту (справа № 757/51334/18). Ухвалою суду відмовлено у задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі. При постановленні ухвали суд виходив з того, що немає законних підстав для зупинення провадження.

Ухвалою суду від 21.06.2019 під час підготовчого засідання судом залучено третіх осіб без самостійних вимог зі сторони позивача ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які є співволодільцями патенту.

Треті особи письмових пояснень не подавали.

В судовому засіданні позивач та його представник заявлені вимоги підтримали. Окрім того позивач пояснив, що ДП «ЛІАЦ» не мало успіхів у торгівлі необробленою деревиною з використанням власного програмного забезпечення, воно не було належним чином сформоване. Позивач також має права на комп`ютерну програму для торгівлі необробленою деревиною. Втім він розробив корисну модель щодо способу проведення і організації торгів необробленою деревиною. Припускає, що під час роботи групи з питань розробки електронної програми аукціонів відповідач отримав доступ до його технічного завдання, яке містило корисну модель та неправомірно використав корисну модель у своєму програмному забезпеченні. Вважає, що ДП «ЛІАЦ» вводить суд в оману адже права на твір та права на корисну модель є різними речами. Його права на корисну модель захищені відповідним патентом, а позивач використовує корисну модель без його дозволу. Торгівля необробленою деревиною приносить прибуток відповідачу, що призводить до збитків позивача оскільки він має право та міг отримати дохід від використання його корисної моделі. Під час судового розгляду позивач продемонстрував оригінал примірника патенту та висновку експертизи № 150/18 від 03.07.2018.

Представник відповідача ДП «ЛІАЦ» заперечував проти позову з мотивів наведених у відзиві. Вважає, що підприємство першим розробило програмне забезпечення та усі рішення і способи здійснення торгів вже мали до реєстрації позивачем корисної моделі. Позивач не надав достатніх і належних доказів порушення його прав відповідачами. Наданий висновок в цілому ґрунтується на припущеннях, експерт не досліджував комп`ютерну програму «АРS Fоrеst».

Представник відповідача ДП «Тростянецьке лісове господарство» заперечував проти позову. В цілому підтримав заперечення іншого відповідача ДП «ЛІАЦ». Окрім того повідомив, що вони не можуть порушувати прав володільців патенту, адже використовують програмне забезпечення яким забезпечено CТБ «Сумиагропромбіржа» за відповідним договором і самостійно не використовують корисну модель.

Інші учасники розгляду до суду не з`являлися і не повідомляли про причини неявки.

Суд, заслухавши учасників розгляду і дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини.

Сторони визнали, що ДП «ЛІАЦ» здійснює свою господарську діяльність в сфері забезпечення діяльності ведення державної системи електронного обліку деревини, здійснює розробку, впровадження інноваційних проектів та програм, здійснює іншу господарську діяльність згідно Статуту. У своїй діяльності використовує комп`ютерну програму «АРS Fоrеst» з використанням веб-порталу у мережі Інтернет ІНФОРМАЦІЯ_6.

ДП «ЛІАЦ» на підставі договору №20/10/2017-АЛ від 20.10.2017 та акту приймання-передачі виконаних робіт від 20.10.2017 і ліцензійного договору № 17082015 від 15.набуло прав власності на комп`ютерну програму «АРS Fоrеst», що підтверджується зазначеними договорами копії яких додані до справи.

CТБ «Сумиагропромбіржа» є організатором аукціонів з продажу необробленої деревини. 10.01.2018 ДП «ЛІАЦ» та CТБ «Сумиагропромбіржа» уклали договір № Л-11/ СМ. За договором ДП «ЛІАЦ», як ліцензіар, та CТБ «Сумиагропромбіржа», як ліцензіат, домовилися про наступне. Так сторони дійшли згоди, що ОСОБА_7 надав в порядку та на умовах, зазначених у цьому Договорі, у строкове платне користування невиключну ліцензію на використання Ліцензіатом (у кількості 1 користувача) у власній господарській діяльності програмного забезпечення «APS Forest», яке належи Ліцензіару на праві власності, а Ліцензіат сплачує Ліцензіару винагороду за надання йому такого дозволу на використання ПЗ на строк по 31.12.2018.

На підставі відповідного договору про надання послуг з проведення електронних аукціонів з продажу необробленої деревини CТБ «Сумиагропромбіржа» надавало послуги з організації аукціону ДП «Тростянецьке лісове господарство». Так було укладено ряд аналогічних договорів, зокрема 31.03.201804.07.2018, 01.10.2018 тощо.

ДП «Тростянецьке лісове господарство» користувалося послугами CТБ «Сумиагропромбіржа» щодо організації і проведення торгів з продажу необробленої деревини.

Встановлені обставини визнаються сторонами та підтверджується свідоцтвом на твір, зазначеними договорами, договорами купівлі-продажу необробленої деревини, копії яких додані до справи.

25.05.2018 позивачу та ОСОБА_2 і ОСОБА_3 виданий патент №126015 на корисну модель « ІНФОРМАЦІЯ_3 ».

Спосіб автоматизованого здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг, що включає з заданою періодичністю здійснення збору на електронному носії інформації, її уніфікацію, об`єднання відомостей про пропозиції товарів і послуг від постачальників (продавців) і обробку запитів за допомогою центрального серверного пристрою, забезпеченого засобом зв`язку з постачальниками (продавцями) і терміналами користувачів глобальної інформаційної мережі, зв`язок з постачальниками (продавцями) і терміналами користувачів глобальної інформаційної мережі здійснюють в режимі реального часу або безпосередньо з можливістю дублювання інформації та захисту її від маніпуляцій за допомогою програмно-апаратних блоків центрального серверного пристрою, які виконані апаратними та/або програмними пристроями, при цьому зв`язок і передачу інформації в мережі Інтернет або в іншій мережі з комп`ютерами або мобільними додатками постачальників (продавців) і користувачів здійснюють через торгові термінали, які технічно формують у вигляді глобальної мережі віддалених комп`ютеризованих або які оснащені іншими мобільними пристроями робочих місць учасників торгів, і через цю мережу проводять обмін інформацією і подачу торгових заявок за номенклатурними і географічними ознаками, при цьому в мережу включають засоби введення інформації, а робочі місця оснащують системою спостереження або участі в торгах в режимі реального часу, системою прийому, обробки, контролю і передачі інформації на головний сервер глобальної мережі, кожному учаснику торгів присвоюють ім`я, ідентифікаційний номер або будь-який інший ідентифікатор та надають пароль для участі в конкретних торгах, крім того, весь документообіг здійснюють в електронному вигляді з можливістю використання електронно-цифрового підпису.

Така обставина в цілому визнавалася учасниками розгляду. Позивач надавав витяг з публікації про патент, його копію, яка додана до матеріалів справи.

Позивач направив вимоги щодо припинення прав інтелектуальної власності 18.06.2018 ДП «Тростянецьке лісове господарство», 25.062018 ДП «ЛІАЦ» і CТБ «Сумиагропромбіржа», у яких повідомив про наявність патенту на корисну модель №126015 від 25.05.2018 «Спосіб автоматизованого здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг». Електронна система «Портал аукціонних торгів ДП «ЛІАЦ» за адресою ІНФОРМАЦІЯ_6 використовується зазначена корисна модель. У вимогах позивач просив відмовитися від використання «Порталу аукціонних торгів ДП «ЛІАЦ». Разом з цим попередив, що продовження використання порталу є порушенням авторських прав. Ці обставини підтверджуються копіями зазначених вимог і потових відправлень, копії яких додані до матеріалів справи.

Експертом Науково-дослідного центру судової експертизи з питань інтелектуальної власності 03.07.2018 виданий висновок № 150/18. За результатами проведення експертного дослідження у сфері інтелектуальної власності підтверджується факт використання у процесі проведення автоматизованого здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг (торгів) за допомогою (з використанням) веб-порталу http:/ІНФОРМАЦІЯ_6 кожної істотної ознаки, що включена до незалежного пункту формули за патентом № 126015 від 25.05.2018, або ознака, еквівалентна їй (копія висновку додається).

З висновку експерта зокрема вбачається, що експертом досліджувався об`єкт №1 Корисна модель за патентом України № 126015 від 25.05.2018 та об`єкт №2 Процес проведення здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг (торгів) за допомогою (з використанням) сайту http:/ІНФОРМАЦІЯ_6.

Суд вище встановив та сторони визнавали, що зазначений веб-портал належить відповідачу ДП «ЛІАЦ» та останнім на ньому використовується комп`ютерна програма «APS Forest».

Аналізуючи встановлене вище та позиції і доводи сторін вочевидь вбачається, що комп`ютерна програма «APS Forest», права на яку належать відповідачу ДП «ЛІАЦ» містить корисну модель, захищену патентом №126015 від 25.05.2018 «Спосіб автоматизованого здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг», права на який належать позивачу.

У судовому засіданні експерт ОСОБА_8 повідомила, що для надання зазначеного висновку було надано достатньо документів та визначення, що має місце факт використання кожної істотної ознаки, що включена до незалежного пункту формули за патентом № 126015 від 25.05.2018, або ознака, еквівалентна їй.

Зазначена експертиза проведена на замовлення позивача, що узгоджується з положеннями ст.ст. 102, 106, 107 ЦПК України. Висновки експертизи узгоджуються з іншими матеріалами справи, доповнюють їх, не мають суперечностей між собою, а тому не викликають сумнівів у суду.

З встановленого вбачається, що спірні правовідносини є цивільними і врегульовані ст.ст. 16, 20, 22, 424, 431, 432, 459, 463, 464, 465 ЦК України, ст.ст. 6, 8, 28, 34, 35 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі».

Згідно ч. 1 ст. 460 ЦК України корисна модель вважається придатною для набуття права інтелектуальної власності на неї, якщо вона, відповідно до закону, є новою і придатною для промислового використання.

Згідно ч. 1 ст. 462 ЦК України право інтелектуальної власності на винахід, корисну модель, промисловий зразок підлягає державній реєстрації, якщо інше не встановлено законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Набуття права інтелектуальної власності на винахід і корисну модель засвідчується патентом, на промисловий зразок - свідоцтвом.

Згідно ст. 463 ЦК України суб`єктами права інтелектуальної власності на модель є винахідник.

Згідно ч. 1 ст. 464 ЦК України майновими правами інтелектуальної власності на винахід, корисну модель, промисловий зразок є: 1) право на використання винаходу, корисної моделі, промислового зразка; 2) виключне право дозволяти використання винаходу, корисної моделі, промислового зразка (видавати ліцензії); 3) виключне право перешкоджати неправомірному використанню винаходу, корисної моделі, промислового зразка, в тому числі забороняти таке використання; 4) інші майнові права інтелектуальної власності, встановлені законом.

Згідно ч. 1 ст. 432 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого права інтелектуальної власності відповідно до статті 16 цього Кодексу. Так кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів зокрема можуть бути: припинення дії, яка порушує право; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. (п.3 і 8 ч. 2 ст. 16 ЦК).

Згідно ст. 23 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» одночасно з державною реєстрацією патенту (деклараційного патенту) на винахід чи деклараційного патенту на корисну модель Установа публікує у своєму офіційному бюлетені визначені в установленому порядку відомості про видачу патенту (деклараційного патенту).

Згідно ст. 6 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» правова охорона надається винаходу (корисній моделі), що не суперечить публічному порядку, загальновизнаним принципам моралі та відповідає умовам патентоздатності. Об`єктом корисної моделі, правова охорона якій надається згідно з цим Законом, може бути пристрій або процес (спосіб).

Згідно ст. 8 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» винахідники, які спільно створили винахід (корисну модель), мають однакові права на реєстрацію винаходу (корисної моделі), секретного винаходу (секретної корисної моделі), якщо інше не передбачено угодою між ними.

Згідно ст. 34 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» будь-яке посягання на права, передбачені статтею 28 цього Закону, вважається порушенням прав володільця патенту, що тягне за собою відповідальність згідно з чинним законодавством України. На вимогу володільця патенту таке порушення повинно бути припинено, а порушник зобов`язаний відшкодувати володільцю патенту заподіяні збитки.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі», права на корисну модель, що випливають з патенту, діють від дати публікації відомостей про його видачу. Патент надає його власнику виключне право використовувати винахід (корисну модель) за своїм розсудом, якщо таке використання не порушує прав інших власників патентів.

Згідно ч. 2 ст. 28 цього Закону використанням винаходу (корисної моделі) визнається застосування продукту із застосуванням запатентованого винаходу (корисної моделі). Продукт визнається виготовленим із застосуванням запатентованого винаходу (корисної моделі), якщо при цьому використано кожну ознаку, включену до незалежного пункту формули винаходу (корисної моделі), або ознаку, еквівалентну їй. Будь-який продукт, процес виготовлення якого охороняється патентом, за відсутністю доказів протилежного вважається виготовленим із застосуванням цього процесу за умови виконання принаймні однієї з двох вимог: продукт, виготовлений із застосуванням процесу, що охороняється патентом, є новим; існують підстави вважати, що зазначений продукт виготовлено із застосуванням даного процесу і володілець патенту не в змозі шляхом прийнятних зусиль визначити процес, що застосовувався при виготовленні цього продукту. В такому разі обов`язок доведення того, що процес виготовлення продукту, ідентичного тому, що виготовляється із застосуванням процесу, який охороняється патентом, відрізняється від останнього, покладається на особу, щодо якої є достатні підстави вважати, що вона порушує права володільця патенту.

Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

З встановлених обставин та наведених положень законів вбачається, що позивач має захищене патентом право на корисну модель. Він має виключне право надавати дозвіл на використання корисної моделі, або забороняти її використання, звертатися до суду за захистом своїх прав та відшкодування збитків, упущеної вигоди. При цьому згода інших спів володільців патенту чи її відсутність не перешкоджають позивачу захищати свої права захищені патентом. Порушниками такого права є саме ДП «ЛІАЦ» та CТБ «Сумиагропромбіржа». ДП «Тростянецьке лісове господарство» лише було користувачем зазначеного програмного забезпечення виставляло заявку на продаж необробленої речовини.

Положеннями п. 6 ч. 1 ст. 251 ЦПК України визначено, що суд зобов`язаний зупинити провадження у разі об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Встановлені судом обставини і наведені положення матеріального права дають законні підстави для ухвалення рішення у справі. У зв`язку з цим під час розгляду суд не застосовував положення п. 6 ч. 1 ст. 251 ЦПК України щодо зупинення провадження до розгляду справ за позовом ДП «ЛІАЦ» до Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, ДП «Український інститут інтелектуальної власності», ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 про визнання права та зобов`язання вчинити дії (справа № 757/41289/18), та до Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, ДП «Український інститут інтелектуальної власності», ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 про визнання недійсним патенту (справа № 757/51334/18). На час ухвалення цього рішення можливо дійти висновків за заявленим позовом. Проте ухвалення рішень у згаданих справах може бути підставою для перегляду цього рішення за ново виявленими обставинами (п.1 ч. 2 ст. 423).

Згідно ст. 31 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» в редакції станом на 10.01.2018, будь-яка особа, яка до дати подання до Національного органу інтелектуальної власності заявки або, якщо заявлено пріоритет, до дати її пріоритету в інтересах своєї діяльності з комерційною метою добросовісно використала в Україні технологічне (технічне) вирішення, тотожне, заявленому винаходу (корисній моделі), чи здійснила значну і серйозну підготовку для такого використання, зберігає право на безоплатне продовження цього використання або на використання винаходу (корисної моделі), як це передбачалося зазначеною підготовкою (право попереднього користувача). Право попереднього користування обмежується тим обсягом використання тотожного - заявленому винаходу вирішення, яким воно було на дату подання заявки.

Під час судового розгляду відповідач не надав доказів прав попереднього користувача. Відповідач мав процесуальну можливість доводити такі права, подавши зустрічний позов згідно ст. 193 ЦПК України, але цього не зроблено. Всупереч положенням ч. 2 ст. 28 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» відповідач не надав належних і допустимих доказів того, що процес, який охороняється патентом, відрізняється від процесу який використовується у програмі «APS-Forest».

З встановлених обставин під час розгляду справи та наведених положень законів вбачається, що права позивача порушені і підлягають захисту, шляхом заборони відповідачам ДП «ЛІАЦ» та CТБ «Сумиагропромбіржа» використовувати корисну модель на яку виданий патент № 126015 від 25.05.2018, права на який належить в тому числі позивачу. При цьому в межах заявленого позову та встановлених обставин вбачається, що для ефективного захисту прав позивача, можливості і ясності у розумінні рішення, необхідно враховувати, що фактично корисна модель використовується у комп`ютерній програмі «APS-Forest». Ця програма розмішена на відповідному веб-порталі, який може змінюватися за бажанням власника програми ДП «ЛІАЦ» та CТБ «Сумиагропромбіржа», як ліцензіатом. Тому слід встановити заборону саме ДП «ЛІАЦ», як власнику, і CТБ «Сумиагропромбіржа», як ліцензіату, використовувати корисну модель права на яку належать позивачу шляхом проведення і організації електронних торгів за допомогою (з використанням) комп`ютерної програми «APS-Forest» на веб-порталі ДП «ЛІАЦ». Саме таке формулювання відповідає вимогам позивача, саме цього він прагнув для захисту своїх прав. Таке формулювання є ясним для виконання. Заборона ДП «Тростянецьке лісове господарство» є зайвою, адже останнє є лише користувачем і немає прав на програму чи її самостійне використання.

Інші доводи учасників розгляду не спростовують встановлених обставин та наведених висновків суду і не впливають на зміст ухваленого рішення.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 5, 12, 42, 77-80, 141, 263-265, 268, 274, 279 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Задовольнити частково позов ОСОБА_1 (місце проживання АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_2 ) до Державного підприємства «Тростянецьке лісове господарство» (місцезнаходження Сумська область, м.Тростянець, вул. Нескучанська, 3, Код ), Сумської товарної біржі «Сумиагропромбіржа» (місцезнаходження м.Суми вул. вул. Супруна, 3/1, Код ), Державного підприємства «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр» (місцезнаходження м.Київ, вул. Деревообробна, 1, Код ) про заборону використання об`єкта інтелектуальної власності, треті особи ОСОБА_2 (місце проживання АДРЕСА_2 , рнокпп НОМЕР_3 ), ОСОБА_3 (місце проживання АДРЕСА_3 , рнокпп НОМЕР_4 ).

Заборонити Державному підприємству «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр» (місцезнаходження м.Київ, вул. Деревообробна, 1, Код ), Сумській товарній біржі «Сумиагропромбіржа» (місцезнаходження м.Суми вул. вул. Супруна, 3/1, Код ) використання корисної моделі «Спосіб автоматизованого здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг», на яку виданий патент № 126015 від 25.05.2018 ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , без дозволу володільця цього патенту, шляхом організації і проведення електронних торгів за допомогою (з використанням) комп`ютерної програми «APS-Forest» на веб-порталі Державного підприємства «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр» з метою реалізації необробленої деревини.

Рішення суду може бути оскаржено до Сумського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складене 16.08.2021.

Суддя В.Г. Костенко