ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-с/753/3/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" березня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Бебі В.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою боржника ОСОБА_1 про перегляд судового наказу Дарницького районного суду м. Києва від 18.11.2019 року за нововиявленими обставинами,

В С Т А Н О В И В :

Судовим наказом судді Дарницького районного суду м. Києва Трусової Т.О. від 18.11.2019 року було стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 1/4 частини з усіх її доходів щомісяця, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 31.10.2019 року і до досягнення дитиною повноліття.

18.12.2019 року представник боржника ОСОБА_5 зареєстрував в суді заяву про перегляд судового наказу Дарницького районного суду м. Києва від 18.11.2019 року за нововиявленими обставинами, про що свідчить відбиток штампу на першому аркуші вказаної заяви (а.с.23), мотивуючи її тим, що саме з боржником проживає неповнолітня донька ОСОБА_4 в квартирі АДРЕСА_1 , а батько ОСОБА_3 мешкає за іншою адресою. Крім того, боржник ОСОБА_1 14.03.2019 року уклала два окремих договори з ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які є її батьками, про добровільну сплату аліментів на їх користь в розмірі 1/4 частини з усіх її доходів щомісяця на кожного з батьків і з вказаної дати щомісячно сплачує аліменти на їх утримання кожному з батьків. Вказані обставини є нововиявленими, які не були відомі на момент звернення до суду заявнику ОСОБА_3 , а також на момент винесення судового наказу судді Дарницького районного суду м. Києва Трусовій Т.О. За таких обставин просить скасувати оскаржуваний судовий наказ і винести ухвалу про відмову у задоволенні заяви про видачу судового наказу, оскільки таке стягнення аліментів на утримання батьків і неповнолітньої дитини залишає боржнику для існування тільки 25% від її щомісячного доходу (1/4+1/4+1/4) і порушує її права.

В судовому засіданні представник боржника ОСОБА_1 ОСОБА_5 вимоги заяви підтримав, просив їх задовольнити, надавши суду пояснення аналогічні змісту заяви про скасування судового наказу.

Стягувач ОСОБА_3 в судовому засіданні вимоги заяви не визнав, пояснивши, що описані в заяві та озвучені у судовому засіданні події не є нововиявленими обставинами в розумінні ст.423 ЦПК України, а є новими обставинами, які на момент звернення до суду були відомі боржнику, однак у своїй заяві вона вводить суд в оману, вказавши, що саме з нею проживає їх спільна дитина, оскільки неповнолітня донька ОСОБА_4 постійно проживає з батьком ОСОБА_3 в квартирі АДРЕСА_1 , а мати ОСОБА_1 мешкає за іншою адресою у Черкаській області, м. Золотоноша, де працює головним бухгалтером ТзДВ „Золотоніський маслоробний комбінат". Крім того, боржниця та її представник не надали суду докази, що ОСОБА_6 та ОСОБА_7 є батьками ОСОБА_1 , а укладені договори повинні бути нотаріально посвідчені, тоді як вони укладені у простій письмовій формі.

Заслухавши представника боржника, стягувача, свідка, вивчивши матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку, що вказана заява про перегляд судового наказу за нововиявленими обставинами необхідно залишити без задоволення з наступних підстав.

У відповідності до ч.2, ст.423 ЦПК України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Як роз`яснює п.п.1-2, п.3 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України від 30.03.2012 року №4 „Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами" нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин (частина друга статті 361 ЦПК). Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 361 ЦПК, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Судовим наказом судді Дарницького районного суду м. Києва Трусової Т.О. від 18.11.2019 року було стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 1/4 частини з усіх її доходів щомісяця, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 31.10.2019 року і до досягнення дитиною повноліття (а.с.19).

18.12.2019 року представник боржника ОСОБА_5 зареєстрував в суді заяву про перегляд судового наказу Дарницького районного суду м. Києва від 18.11.2019 року за нововиявленими обставинами, про що свідчить відбиток штампу на першому аркуші вказаної заяви (а.с.23), мотивуючи її тим, що саме з нею проживає неповнолітня донька ОСОБА_4 в квартирі АДРЕСА_1 , а батько ОСОБА_3 мешкає за іншою адресою. Крім того, боржник ОСОБА_1 14.03.2019 року уклала два окремих договори з ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які є її батьками, про добровільну сплату аліментів на їх користь в розмірі 1/4 частини з усіх її доходів щомісяця на кожного з батьків і з вказаної дати щомісячно сплачує аліменти на їх утримання кожному з батьків.

Допитана в судовому засіданні неповнолітня свідок ОСОБА_4 пояснила, що вона вже багато років проживає з батьком, який піклується про неї. Коли вона навчалась у Польщі, то мати періодично переказувала їй грошові кошти, але після того, як вона повернулась в Україну, утримує і виховує її тільки батько, а мама проживає за іншою адресою.

Таким чином, судом достеменно встановлено, що неповнолітня донька сторін ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалий час проживає з батьком, який утримує її за свої кошти, а матір ОСОБА_1 не приймає участі в утриманні своєї доньки.

Як регламентовано ч.1, ст.202 СК України повнолітні дочка, син зобов`язані утримувати батьків, які є непрацездатними і потребують матеріальної допомоги.

За змістом ч.3, ст.12 та ч.1, ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Як вказано у п.4 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України від 30.03.2012 року №4 „Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами" вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини. Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами. Обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не пов`язані з вимогою в цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими обставинами і можуть бути підставою для пред`явлення нової вимоги (зокрема, погіршення майнового стану відповідача після ухвалення рішення про стягнення з нього аліментів). Судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Як вбачається з диспозиції ч.1, ст.202 СК України законодавець передбачив, що повнолітні дочка, син зобов`язані утримувати своїх батьків, які є непрацездатними і потребують матеріальної допомоги. Виходячи з наданих доказів боржником ОСОБА_1 та її представником ОСОБА_5 , судові не надано доказів в розумінні ст.76-80 ЦПК України про те, що ОСОБА_6 та ОСОБА_7 є батьками ОСОБА_1 , і що остання є єдиною дитиною у своїх батьків, про те, що ОСОБА_6 та ОСОБА_7 є непрацездатними і потребують матеріальної допомоги, тобто, що їх щомісячний дохід на кожного недостатній для мінімального рівня проживання та існування, при цьому вони є непрацездатними.

Як вбачається з матеріалів справи, боржник ОСОБА_1 14.03.2019 року уклала два окремих договори з ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які є її батьками, про добровільну сплату аліментів на їх користь в розмірі 1/4 частини з усіх її доходів щомісяця на кожного з батьків і з вказаної дати щомісячно сплачує аліменти на їх утримання кожному з батьків (а.с.27-30). Але глава 17 розділу ІІІ Сімейного Кодексу України або інші норми права не встановлюють обов`язок сину або доньці сплачувати аліменти на утримання їх батьків шляхом укладання договору в простій письмовій формі. Тому добровільне бажання сплачувати аліменти на утримання батьків не є обов`язком для боржниці ОСОБА_1 .

Згідно п.1, ч.3, ст.429 ЦПК України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може: відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі.

Як зазначено у п.7 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України від 30.03.2012 року №4 „Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами" обставини, які відповідно до пункту 1 частини другої статті 361 ЦПК є підставою для перегляду судового рішення, це юридичні факти, які існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, повинні бути істотними, тобто такими, що могли вплинути на висновки суду при ухваленні судового рішення і були встановлені після набрання ним законної сили. Питання про те, які обставини можна вважати істотними, є оціночним, і вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення таким чином, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим. Згідно з частиною третьою статті 60 ЦПК доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі та щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виник спір, а тому підставою для скасування судового рішення є не всі невідомі на час розгляду справи обставини, а лише ті, які входять до предмета доказування у справі.

Оцінюючи обґрунтування вказаної заяви та аналізуючи їх докази, суд вважає необхідним залишити без задоволення дану заяву, оскільки описані вище обставини не є нововиявленими, а існували як на момент подачі заяви про видачу судового наказу, так і на день винесення судового наказу, тому не можуть бути покладені в основу ухвали, що суперечило б п.1, ч.2, ст.423 ЦПК України. Крім того, наявність боргових та/або договірних відносин боржника з третіми особами є підставою для звернення до суду з іншим позовом. За таких обставин в їх сукупності у задоволенні заяви необхідно відмовити, і залишити відповідний судовий наказ Дарницького районного суду м. Києва від 18.11.2019 року без змін.

Керуючись ст.423-429 ЦПК України, на підставі ст.202 СК України, ч.3, ст.12 та ч.1, ст.81 ЦПК України, п.3; 4; 7 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України від 30.03.2012 року №4 „Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами", суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви боржника ОСОБА_1 про скасування судового наказу Дарницького районного суду м. Києва від 18.11.2019 року за нововиявленими обставинами та відмови у задоволенні заяви про видачу судового наказу від 31.10.2019 року відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня проголошення вступної та резолютивної частини ухвали через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя :