Справа № 638/392/21
Провадження № 2/638/209/21
РІШЕННЯ

Іменем України

07 квітня 2021 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Латки І.П.,

за участю секретаря судового засідання Котельнікової А.Р.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач -Харківська міська рада,

розглянувши в загальному позовному провадженні у залі суду м. Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , від імені якої діє представник ОСОБА_2 , до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

У січні 2021 року ОСОБА_1 , від імені якої діє представник ОСОБА_2 , звернувсь до суду з позовом до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в обґрунтування якого вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 , на території міста Кадіївка (колишня назва Стаханов) Луганської області (окупована територія, на якій проводилося АТО та на даний час проводиться ООС), померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка є матір`ю позивача, та яка при житті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на належне померлій майно. Позивач ОСОБА_1 є сином померлої ОСОБА_3 та є єдиним спадкоємцем за законом на майно після смерті своєї матері. У встановленому законом порядку позивач ОСОБА_1 повинен був в строк до 6 місяців після відкриття спадщини, тобто до 26 червня 2020 року, звернутися до нотаріуса на підконтрольній Україні території, з метою оформлення спадщини після смерті своєї матері. Однак, оскільки ОСОБА_1 проживає на території міста Кадіївка (колишня назва Стаханов), Луганської області, Україна, яке (місто) згідно до Розпорядження КМУ від 2 грудня 2015 року № 1275-р «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, та визнання такими, що втратили чинність, деяких розпоряджень Кабінету Міністрів України» належить до списку населених пунктів, що є зоною проведення операції об`єднаних сил. Саме це (фактичне проживання в зоні проведення АТО та ООС), а також загальна пандемія СОVID-19 (загальнодержавний карантин оголошено з березня 2020 року), зробили неможливим своєчасне звернення позивача до нотаріусу на контрольованій державною Україна території, у встановлений строк для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 - до 26 червня 2020 року.

У зв`язку із наведеними підставами позивач зазначає, що не мав можливості виїхати з тимчасово окупованої території Луганської області (місто Кадіївка) до будь-якого міста, де діють у встановленому законом порядку державні органи влади. Окрім того, запроваджений на всій території України карантин в зв`язку із захворюванням СОVID-19 з подальшим його неодноразовим продовженням, обмежив роботу державних установ, в тому числі і нотаріальних контор (державних та приватних). 06 січня 2021 року позивач письмово звернувся до приватного нотаріусу Скиба Т.В. щодо оформлення спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . Однак нотаріус відмовила у заведенні спадкової справи у зв`язку з тим, що строк подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 закінчився.

Позивач просив суд визнати поважними причини пропуску строку на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця та визначити йому додатковий строк у три місяці для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 .

Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи. Представник позивача надав суду заяву, в якій просив справу розглянути за відсутності позивача та представника.

Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просив справу слухати без участі представника відповідача.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи і перевіривши їх доказами, дійшов висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі з огляду на таке.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження ОСОБА_1 , серія НОМЕР_1 , виданого 08 серпня 1966 року (а.с. 18).

ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Кадіївка Луганської області померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджуєть копією свідоцтва про смерть, виданого 22 грудня 2020 року Холодногірським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) (а.с. 8).

Позивач звернулась із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Скиба Т.В., однак листом №6/01-16 від 06 січня 2021 року, у зв`язку зі спливом визначеного ст. 1270 ЦК України шестимісячного строку на подання заяви про прийняття спадщини, ОСОБА_1 було роз`яснено, що оформлення спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , можливе лише за умови визначення судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 19).

Відповідно до Витягу зі Спадкового реєстру № 63629142 від 19 лютого 2021 року у Спадковому реєстрі відсутні відомості щодо відкриття спадкових справ та видачі свідоцтва про право на спадщину щодо спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 ( а.с. 55).

Згідно копії будинкової книги за адресою: АДРЕСА_1 , разом з ОСОБА_3 за вказаною адресою був зареєстрований і проживав ОСОБА_4 , який відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 04 жовтня 2013 року, помер ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 70-78).

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини, як це передбачено статтею 1218 ЦК України, входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до приписів Цивільного кодексу України (статті 1268, 1269) спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України), до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до роз`яснень, що містяться у пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до положень статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно правового висновку Верховного Суду України, викладеного у постанові від 26 вересня 2012 року у справі №6-85цс 12, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Згідно ч. 1 ст. 9-1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Таким чином, судом встановлено, що ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері ОСОБА_3 .

Як вбачається з матеріалів справи, місцем проживання спадкодавця є м. Кадіївка, Луганської області. Позивач вперше звернувся із заявою про прийняття спадщини до Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Скиба Т.В., тому місцем відкриття спадщини є м. Харків.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Судом встановлено, що свідоцтво про смерть ОСОБА_3 отримано 22 грудня 2020 року, шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті матері сплинув 26 червня 2020 року, при цьому суд зауважує, що з березня 2020 року діяльність блокпостів була припинена, тому позивач був позбавлений можливості звернутися до нотаріальної контори у встановлений законом строк. Окрім того, у 2020 році діяльність нотаріальних органів також була припинена у зв`язку із застосування профілактичних заходів щодо поширенню гострої респираторної хвороби COVID-19.

Оцінюючи причини пропуску встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд враховує, що спадкодавець померла на території, яка тимчасово не контролюється українською владою, в період проведення операції об`єднаних сил, тому і свідоцтво про її смерть встановленого державного зразка було отримано позивачем лише 05 лютого 2020 року. Окрім того, згідно Постанови КМУ «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11 березня 2020 року за № 211, був встановлений з 12 березня 2020 року на всій території України карантин, який діє до теперішнього часу. Таким чином, вищенаведені обставини у їх сукупності надають суду підстави для визнання причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачем поважними.

Окрім того, суд враховує, що часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про прийняття спадщини є незначним, що відповідає правовому висновку, викладеному у постанові Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17ц.

За таких підстав, причини, з яких позивач своєчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, суд визнає поважними.

Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Враховуючи вищезазначені норми права, обставини справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст. 4, 76-81, 258, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, ст. 1216-1218, 1261, 1270, 1272, 1296, 1298 ЦК України, суд

в и р і ш и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , від імені якої діє представник ОСОБА_2 , до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , додатковий строк у три місяці з дня набрання законної сили цим рішенням для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Із урахуванням пункту 15.5 Перехідних положень ЦПК України (в редакції, яка набрала чинності 15.12.2017) рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 07 квітня 2021 року.

Суддя І.П. Латка