Справа № 766/974/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2021 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Майдан С.І.,

при секретарі Романенко І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Херсоні заяву ОСОБА_1 , подану від імені та в інтересах ОСОБА_2 , про забезпечення позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Воєводін Микола Микитович про визнання удаваним (недійсним) договору купівлі-продажу,

встановив:

ОСОБА_2 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Воєводін Микола Микитович про визнання удаваним (недійсним) договору купівлі-продажу.

25.03.2021 року представник позивача ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою від імені та в інтересах ОСОБА_2 про забезпечення позову, в якій просить накласти арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_3 ; заборонити вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_3 ; заборонити вчиняти будь-які дії, пов`язані із виселенням ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 .

Заява обґрунтована тим, що позивач вже зверталась до суду із заявою про забезпечення позову, проте ухвалою суду від 28.01.2021 року у задоволенні заяви було відмовлено у зв`язку із ненаданням доказів того, що невжиття таких заходів унеможливить виконання рішення у разі задоволення позову. На сьогоднішній день відповідач почав вживати заходи щодо примусового виселення позивача ОСОБА_2 зі спірної квартири. Шляхом застосування фізичного насилля та погроз життю і здоров`ю позивачу відповідачем вдалося примусового виселити позивача із займаною нею квартири. Позивачем неодноразово викликалися правоохоронні органи, про що свідчать надані талони-повідомлення. Крім цього, ухвалою суду за справою №766/2014/21 від 03.03.2021 року зобов`язано уповноважену особу ХВП ГУНП у Херсонській області внести відомості до ЄРДР про кримінальне правопорушення за заявою ОСОБА_2 стосовно шахрайських дій відносно неї з боку ОСОБА_3 . Крім цього, є вірогідність продажу спірної квартири, що унеможливить виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог, оскільки відповідачем вже опубліковано об`яву про продаж спірної квартири.

Заяву передано судді Майдан С.І. 26.03.2021 року.

Суд, вивчивши матеріали справи та заяви про забезпечення позову, дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.150 ЦПК України позов забезпечується:

1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб;

2) забороною вчиняти певні дії;

3) встановленням обов`язку вчинити певні дії;

4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання;

5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту;

6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку;

7) передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору;

8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів;

9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги;

10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Згідно ч.3 ст.150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Згідно ч.1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22.12.2006 року "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову": єдиною підставою для забезпечення позову є відповідне клопотання у формі мотивованої заяви будь-якої з осіб, котрі беруть участь у справі (п.1.); розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам; при встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець; вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку з застосуванням відповідних заходів.

Отже, закон пов`язує забезпечення позову з неможливістю чи утрудненням виконання судового рішення.

Згідно п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 26 грудня 2006 р. «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

З позову ОСОБА_2 вбачається, що предметом позову є оскарження договору купівлі-продажу, укладеного 27.08.2015 року, визнання його удаваним.

З Інформаційної довідки Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна судом встановлено, що ОСОБА_3 належить спірна однокімнатна квартира АДРЕСА_2 , загальною площею 35,8 кв.м., житловою площею 20 кв.м., на підставі договору купівлі-продажу від 27.08.2015 року.

З наданого стороною позивача витягу з веб-сайту про продаж однокімнатної квартири в центрі, в якому зазначено номер мобільного телефону відповідача, неможливо встановити, що відповідачем продається саме спірна однокімнатна квартира АДРЕСА_2 , оскільки ці квартири мають різну загальну площу, а саме: спірна квартира має загальну площу 35,8 кв.м. згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а квартира з оголошення має загальну площу 38 кв.м.

Щодо заявлених стороною позивача заходів забезпечення позову у вигляді заборони вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_3 ; заборони вчиняти будь-які дії, пов`язані із виселенням ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 , вони не є співмірними із заявленими позовними вимогами та застосуванню не підлягають.

З талонів-повідомлень єдиного обліку про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію вбачається, що 02.03.2021 року, 07.03.2021 року, 11.03.2021 року, 12.03.2021 року, 13.03.2021 року, 19.03.2021 року вбачається, що ОСОБА_2 зверталась до правоохоронних органів із заявами про вчинення ОСОБА_3 та невідомих осіб неправомірних дій відносної неї, нанесення їй тілесних ушкоджень, намагання виселити з квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Суд не приймає до уваги акт судово-медичного дослідження (освідування) №149 від 19.03.2021 року КУ «Бюро судово-медичної експертизи» ХОР з якого вбачається, що ОСОБА_2 не виключено 13.03.2021 року спричинені легкі тілесні ушкодження, що викликали короткочасний розлад здоров`я. Так, в акті зазначено, що ОСОБА_2 проживає за адресою: АДРЕСА_3 , 13.03.2021 року близько 21-00 години вона знаходилась в квартирі та знайомий чоловік та декілька невідомих ввірвались в кімнату та вибили двері, спричинили їй тілесні ушкодження. Так, із зазначеного акту неможливо встановити причетність відповідача до спричинення позивачу тілесних ушкоджень та з цього акту не вбачається, що тілесні ушкодження були спричинені в спірній квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , так як в акті вказана адреса проживання ОСОБА_2 : АДРЕСА_3 , де і сталися події.

Суд також не приймає до уваги ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 03.03.2021 року за справою №766/2014/21, якою зобов`язано уповноважену особу ХВП ГУНП В Херсонській області внести відомості до ЄРДР про кримінальне правопорушення за заявою ОСОБА_2 від 13.01.2021 року, яка зареєстрована в ЖЄО за № 1011. Ухвалою встановлено, що 13.01.2021 року ОСОБА_2 подано до ХВП ГУНП в Херсонській області заяву про вчинення кримінального правопорушення відносної неї ОСОБА_3 , яка зареєстрована в ЖЄО за №1011. Таким чином, не можна встановити причетність відповідача до цього кримінального правопорушення, вчиненого ОСОБА_3 , як про це зазначає позивач, оскільки прізвища саме відповідача в ухвалі не зазначено.

Таким чином, заява ОСОБА_1 , подана від імені та в інтересах ОСОБА_2 , про забезпечення позову, є необґрунтованою та задоволенню не підлягає, стороною позивача не доведено співмірність заявлених заходів забезпечення позову з позовними вимогами.

Керуючись ст.ст.149-153, 260 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , подану від імені та в інтересах ОСОБА_2 , про забезпечення позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Воєводін Микола Микитович про визнання удаваним (недійсним) договору купівлі-продажу відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня проголошення ухвали.

У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 15-ти днів з дня отримання копії ухвали.

У відповідності до п.п.15.5 ч.1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Суддя: С.І.Майдан