Дата документу 11.03.2021 Справа № 554/9633/20
Провадження № 2/554/667/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2021 року м. Полтава

Октябрський районний суд м. Полтави у складі:

головуючого судді - Материнко М.О.,

за участю секретаря судового засідання - Велігоцької О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Полтаві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Шевченківської районної у м. Полтаві ради, третя особа - Перша Полтавська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно

УСТАНОВИВ:

16.10.2020 позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із вказаним позовом, відповідно до якого прохала суд визнати за нею у порядку спадкування після ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на 13/20 частини житлового будинку з господарськими будівлями в АДРЕСА_1 , що складається з житлового будинку А1, А2, а3, а4, а5, навісу Г, сараю С, погребу с, огорожі №1, хвіртки №5, огорожі №6, хвіртки №7, вигрібної ями; визнати за нею у порядку спадкування після ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на 0,0392 кв.м., що складає 98/145 частки земельної ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд за адресою АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позову позивачем ОСОБА_1 зазначено, що вона є спадкоємцем після смерті свого батька, ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . До складу спадкового майна входить частина житлового будинку та частина земельної ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд за адресою АДРЕСА_1 . Згідно зі свідоцтва про право на спадщину за законом від 04.06.1993 та рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 05.04.1994 ОСОБА_2 зареєстрував право власності на 9/20 частини житлового будинку. Згідно договору дарування від 30.01.2003 ОСОБА_2 отримав у дар від сестри ОСОБА_3 1/5 частину житлового будинку. На день смерті спадкодавець володів 13/20 частинами житлового будинку. Оскільки протягом життєдіяльності спадкодавця та інших співвласників домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 , були здійснені реконструкції та самочинне будівництво, рішенням Октябрського районного суду м. Полтави від 30.06.2009 було визнано право власності за ОСОБА_2 та іншими співвласниками на самочинно збудоване та реконструйоване майно, однак, за життя ОСОБА_2 не зареєстрував за собою право власності за даним рішенням суду, так як помер через 11 днів після винесення цього рішення. Земельна ділянка для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд за адресою АДРЕСА_1 становила загальну площу 965 кв.м. За договором про визначення розміру часток земельної ділянки, що є спільною сумісною власністю, та порядок користування земельною ділянкою від 04.12.2006 спадкодавець ОСОБА_2 мав у власності 392 кв.м. земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд за адресою АДРЕСА_1 , а іншим співвласникам: ОСОБА_4 - 385 кв. м., ОСОБА_5 - 188 кв.м. Наразі співвласник ОСОБА_4 виділила належну їй частку земельної ділянки, якій присвоєно окремий кадастровий номер. У спільній частковій власності залишається земельна ділянка з кадастровим номером :18:011:0057 загальною площею 581 кв.м., згідно з витягом ДКЗ від 18.06.2020. Позивач вказувала, оскільки ОСОБА_5 належить 188 кв.м., а ОСОБА_2 - 392 кв.м., частка спадкодавця ОСОБА_2 становить 98/145 частки у спільній часткові власності. Постановою державного нотаріуса Першої Полтавської державної нотаріальної контори від 07.07.2020 № 967/02-31 позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті батька, ОСОБА_2 , з підстави відсутності підтвердження реєстрації права власності за померлим на 13/20 частини житлового будинку з господарськими будівлями та 392 кв.м. земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд за адресою АДРЕСА_1 . Вказане і стало підставою звернення до суду із вказаним позовом.

Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 21.10.2020 відкрито загальне позовне провадження з викликом всіх учасників справи.

06.11.2020 на електронну адресу суду від представника виконавчого комітету Шевченківської районної у м. Полтаві ради надійшов відзив на позов. Зазначено, що позовні вимоги до Шевченківської районної у м. Полтаві ради є безпідставними, оскільки лежать поза межами його владних повноважень, і не є належним відповідачем у справі.

Інших заяв по суті справи від учасників справи до суду не надходило.

Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 01.03.2021 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті.

У судове засідання 11.03.2021 від адвоката Савчука О.В., що діє в інтересах позивача ОСОБА_1 , надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Представник відповідача, Шевченківської районної у м. Полтаві ради, у заяві від 25.11.2020 прохав розглянути справу за його відсутності, при вирішення справи покладався на розсуд суду.

Представник третьої особи у справі, Першої Полтавської державної нотаріальної контори, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, при вирішення справи покладався на розсуд суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, зібрані у справі докази, установив наступне.

Позивач ОСОБА_1 , як єдиний спадкоємець за законом, звернулась до суду за захистом своїх майнових прав у порядку спадкування після смерті свого батька, ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , актовий запис № 2111, виданим Центральним відділом реєстрації актів цивільного стану Полтавського МУЮ Полтавської області.

Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , який до дня смерті проживав і був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , Першою полтавською державною нотаріальною конторою 02 липня 2020 року було заведено спадкову справу за №168/2020 на підставі заяви ОСОБА_1 про прийняття спадщини у порядку ст.1268 ЦК України (заява зареєстрована в книзі обліку та реєстрації спадкових справ 02.07.2020 року за порядковим №424).

В межах спадкової справи відсутні заяви від інших осіб про прийняття спадщини чи про відмову від спадщини.

Спадкове майно складається: з частки земельної ділянки площею 965 кв.м., кадастровий номер :18:011:0057, цільове призначення - для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і спорудза адресою АДРЕСА_1 ; частки житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою АДРЕСА_1 .

Установлено, що постановою державного нотаріуса Першої Полтавської державної нотаріальної контори Рой Т.В. від 07.07.2020 № 967/02-31 ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 з підстави відсутності підтвердження реєстрації права власності за померлим на 13/20 частини житлового будинку з господарськими будівлями та 392 кв.м. земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд за адресою АДРЕСА_1 .

Згідно з ч. 1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Відповідно до п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до п. 24 вказаної постанови при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами у судовій цивільній справі є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Згідно з ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві. Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтування позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц).

Верховний Суд у вказаній постанові підкреслив, що для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу.

Згідно Закону України «Про місцеве самоврядування» територіальна громада - це жителі, об`єднані постійним проживанням у межах села, селища, міста, що є самостійними адміністративно-територіальними одиницями, або добровільне об`єднання жителів кількох сіл, селищ, міст, що мають єдиний адміністративний центр.

Місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст. (ст. 2 Закону України «Про місцеве самоврядування»).

Відповідно до статей 11, 41 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виконавчі комітети є виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах рад.

Відповідачем у даній справі зазначено Виконавчий комітет Шевченківської районної у м. Полтаві ради.

Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , який до дня смерті проживав і був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , що територіально відноситься до Шевченківського району міста Полтави.

Рішенням позачергової другої сесії Полтавської міської ради сьомого скликання від 25 лютого 2016 року «Про визначення обсягу і меж повноважень, які здійснюють районні у місті Полтаві ради» Шевченківській районній у м. Полтаві раді та її виконавчому комітету делеговані повноваження для виконання.

Визначаючи повноваження Шевченківської районної у м. Полтаві ради та її виконавчого комітету, Полтавська міська рада, приймаючи відповідні рішення не наділила Шевченківську районну у м. Полтаві раду та її виконавчий комітет повноваженнями на участь у справах, пов`язаних з визнанням права власності на спадкове майно.

Отже, Виконавчий комітет Шевченківської районної у м. Полтаві ради є неналежним відповідачем у справі, оскільки позовні вимоги лежать поза межами його владних повноважень та повноважень Шевченківської районної у м. Полтаві ради. Дані повноваження належать до відання Полтавської міської ради, яка діє в інтересах територіальної громади міста Полтави.

Про неналежність сторони відповідача зазначено представником Виконавчого комітету Шевченківської районної у м. Полтаві ради у відзиві на позов.

Відповідно до частин 1, 2 статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі

Позивач, представник позивача, у цій справі клопотань про заміну первісного відповідача належним відповідачем, чи про залучення до участі у справі іншої особи як співвідповідача не заявляв.

Пред`явлення позову до неналежного відповідача є підставою для відмови у позові.

За таких обставин, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову.

Керуючись статтями 1-5, 10, 51, 76-83, 141, 258, 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Шевченківської районної у м. Полтаві ради, третя особа - Перша Полтавська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно - відмовити.

Учасники справи:

Позивач - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_3 виданий Октябрським РВ ПМУ УМВС України в Полтавській області 04.08.1999, адреса АДРЕСА_2 ).

Відповідач - Виконавчий комітет Шевченківської районної у м. Полтаві ради (Код , юридична адреса 36040 м. Полтава вул. Івана Мазепи 30).

Третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Перша Полтавська державна нотаріальна контора (юридична адреса 36000 м. Полтава вул. Гоголя 11).

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду, як суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.О. Материнко