Справа № 639/5615/20
Провадження № 2/639/710/21
Жовтневий районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді Рубіжного С.О.,
за участю секретаря - Чубенко О.С.,
розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні Жовтневого районного суду м. Харкова цивільну справу №639/5615/20 за позовною заявою Акціонерного товариства «УКРСИББАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -
Відповідно до умов договору позивач надав позичальнику кредит (грошові кошти) в сумі 261416,12, а позичальник зобов`язався повернути кредит та сплатити проценти шляхом сплати ануїтетного платежу у розмірі 6491,25 грн. 22 числа кожного місяця на умовах, визначених кредитним договором, але у будь-якому випадку повернути кредит у повному обсязі у строк не пізніше 22.08.2021 року.
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер.
На момент смерті позичальника за вказаним кредитним договором існувала заборгованість у розмірі 212201,18 грн., з яких 209765,57 грн. по кредиту; 2435,61 грн. по процентам.
01.11.2017 року на адресу Третьої та Одинадцятої державних нотаріальних контор була направлена вимога №23-1-2/3208 від 01.11.2017 року до спадкоємців про необхідність погашення одноразовимм платежем заборгованості, яка була перенаправлена до приватного нотаріуса ХМНО Левковець О.Л. за місцем відкриття спадкової справи.
Також аналогічна вимога № 23-1-2/3207 від 01.11.2017 року була направлена на адресу дружини померлого ОСОБА_1 , однак повернулася без вручення.
ОСОБА_1 зареєстрована за тією ж адресою, що і померлий ОСОБА_2 . Дружина є спадкоємцем першої черги за законом.
На запит банку приватним нотаріусом ХМНО Левковець О.Л. листом від 20.02.2020 року було повідомлено, що свідоцтво про право на спадщину не видано, надання інформації про спадкоємців не передбачено Законом України «Про нотаріат».
Позивач виконав умови ч.2 ст. 1281 ЦК України, своєчасно направив до спадкоємців вимогу до спадкоємців від 01.11.2017 року на адресу державних нотаріальних контор, яка була пере направлена до ПН ХМНО Левковець Л.О.
Однак вимога не була задоволена, борг шляхом сплати одноразовим платежем не погашений у повному обсязі.
У зв`язку з вище викладеним представник позивача і був змушений звернутися до суду з даним позовом.
Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 28 вересня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження. Призначено судове засідання.
Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 25 листопада 2020 року перейдено від розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до розгляду за правилами загального позовного провадження по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «УКРСИББАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.
Розгляд справи розпочато зі стадії відкриття провадження у справі.
Замінено судове засідання для розгляду справи по суті на підготовче судове засідання.
Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 25 листопада 2020 року клопотання представника позивача ОСОБА_3 про витребування доказів задоволено.
03 грудня 2020 року на виконання вищевказаної ухвали суду від приватного нотаріуса Харківського міського натурального округу Левковець О.Л. надійшла копія спадкової справи №5/2017.
А також, 09 березня 2021 року від представника позивача надійшло клопотання про витребування доказів по справі, а саме представник позивача просила суд витребувати з Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) інформацію з Державного реєстру актів цивільного стану громадян стосовно: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .
Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 15 квітня 2015 року у задоволені клопотання представника позивача Акціонерного товариства «УКРСИББАНК» про витребування доказів - відмовлено.
Клопотання представника позивача Акціонерного товариства «УКРСИББАНК» про прийняття заяви про зменшення позовних вимог задоволено.
Заяву про зменшення позовних вимог, подану представником позивача у справі за позовом Акціонерного товариства «УКРСИББАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості прийнято до провадження.
Закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовною заявою Акціонерного товариства «УКРСИББАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Призначено справу до судового розгляду в судове засідання.
Відповідач в судове засідання не з`явилась, про час і місце судового розгляду справи повідомлялась належним чином, причини неявки суду невідомі, відзиву на позовну заяву та заяви про розгляд справи за її відсутності не надала.
У зв`язку з неявкою відповідачів та неповідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання, в порядку статті 280 ЦПК України, зі згоди позивача суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутності відповідачів та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст.223 ЦПК України.
Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 20.09.2017 року. (а.с.25)
На момент смерті позичальника за вказаним кредитним договором існувала заборгованість у розмірі 212201,18 грн., з яких 209765,57 грн. по кредиту; 2435,61 грн. по процентам.
На момент смерті ОСОБА_2 був зареєстрований та проживав за адресою АДРЕСА_1 , що підтверджується копією інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади міста Харкова. (з.а.134)
Як вбачається з копії спадкової справи №5/2017 заведеної після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , відповідач прийняла спадщину, що підтверджується її заявою. (а.с.84)
За час життя ОСОБА_2 було складено заповіт від 05.09.2012 року, в якому він зробив таке розпорядження: все його майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що йому буде належати на день смерті і на що він за законом матиме право, він заповів гр.. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , даний заповіт посвідчено приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Воронкіною О.П. Зареєстровано в реєстрі за № 1342.(а.с.93)
01.11.2017 року на адресу Третьої та Одинадцятої державних нотаріальних контор була направлена вимога №23-1-2/3208 від 01.11.2017 року до спадкоємців про необхідність погашення одно разом платежем заборгованості, яка була перенаправлена до приватного нотаріуса ХМНО Левковець О.Л. за місцем відкриття спадкової справи. (а.с. 94)
Також аналогічна вимога № 23-1-2/3207 від 01.11.2017 року була направлена на адресу дружини померлого ОСОБА_1 , однак повернулася без вручення. (а.с.27,28)
Відповідно до ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Згідно статей 526, 527, 530 ЦК України, зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону.
Статтею 1054 ЦК України визначено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Згідно зі ст. 1055 ЦК України кредитний договір укладається у письмовій формі.
Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
Як зазначено позивачем, банк свої зобов`язання виконав у повному обсязі, надав кредит, у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку, при цьому заборгованість позичальника перед банком за кредитним договором досі не погашена.
Згідно зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ст. 608 ЦК України, зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою.
Відповідно до ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Статтею 1233 ЦК України передбачено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.
Відповідно до ст. 1281 ЦК України, спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.
Згідно з ст. 1282 ЦК України, спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.
З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 є спадкоємицею за заповітом, яка прийняла спадщину після померлого ОСОБА_2 .
Згідно правової позиції Верховного Суду, викладено в постанові від 18 вересня 2019 року у справі № 640/6274/16-ц, доводити обсяг спадкового майна та його вартість повинен спадкоємець, який заперечує проти вимог кредитора спадкодавця, оскільки відповідальність спадкоємця за зобов`язаннями спадкодавця обмежена вартістю успадкованого майна
За таких обставин, всебічно, повно, об`єктивно дослідивши наявні у справі докази, з урахуванням всіх обставин та матеріалів справи суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог АТ «УКРСИББАНК» та ухвалює рішення про задоволення позову.
На підставі ч. 1ст. 141 ЦПК України, суд стягує з відповідача на користь позивача 2102 грн. 00 коп. судового збору, сплаченого при зверненні до суду. (а.с.1)
Окрім того, представник позивача просила суд стягнути витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 4000,00 грн.
Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України, витрати на професійну правничу допомогу відносяться до витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Відповідно до ч. 1 - 4 ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
При цьому, склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі.
На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 27 червня 2018 року по справі № 826/1216/16 висловила правову позицію про те, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин (складу та розміру витрат) суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат, є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування витрат».
Згідно з частиною 8 статті 141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.
До складу витрат на правничу допомогу включаються: гонорар адвоката за представництво в суді; інша правнича допомога, пов`язана з підготовкою справи до розгляду; допомога, пов`язана зі збором доказів; вартість послуг помічника адвоката; інша правнича допомога, пов`язана зі справою.
Витрати на правничу допомогу визначаються сукупністю таких документів: договором про надання правничої допомоги та відповідними доказами щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу учасник справи має подати (окрім договору про надання правничої допомоги) детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом (для визначення розміру гонорару, що сплачений або підлягає сплаті) та опис здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Отже, зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені.
Проте, матеріали справи крім довіреності від АТ «УКРСИББАНК», якою уповноважено адвоката Останкову В.О. більш нічого не містять. Будь-якої заяви як то передбачено вимогами ч.8 ст. 141 ЦПК України представником позивача надано не було, а тому суд не вбачає підстав щодо стягнення за відповідача витрат на професійну правничу допомогу.
На ст. ст. 509, 526, 527,530, 608, 1048, 1054, 1055, 1218, 1281, 1282 ЦК України, керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 141, 258, 259, 263-257, 268, 280, 289 ЦПК України, суд
Позовні вимоги Акціонерного товариства «УКРСИББАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «УКРСИББАНК» судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2102 (дві тисячі сто дві) гривні 00 копійок.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільно-процесуальним законодавством.
Рішення може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Найменування сторін:

Позивач: Акціонерне товариство «УКРСИББАНК», місцезнаходження: м. Київ, вул. Андріївська, б. 2/12, ідентифікаційний код в ЄДР 09807750, МФО 351005.

Відповідач:ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 , проживає за адресою : АДРЕСА_2 .

Повний текст рішення складено 10.08.2021.

Суддя С.О. Рубіжний