Провадження № 2/761/1267/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 березня 2021 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Макаренко І.О.,

при секретарі Горпенюк М.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду, в порядку загального провадження, цивільну справу за позовом акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 , третя особа: Третя Київська державна нотаріальна контора, про стягнення боргу за кредитним договором,

встановив:

Позивач звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з вказаним позовом.

Судом призначалися судові засідання на 27.04.2020, 11.08.2020, 13.10.2020, 01.12.2020, 21.01.2021, 01.03.2021 та на 24.03.2021.

Позивач в судове засідання не з`являвся, подавав до суду заяви про відкладення розгляду справи до закінчення карантину, який діє в Україні з 12.03.2020.

Згідно вимог ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідач в судові засідання не з`являвся, про час, дату та місце судового розгляду був повідомлений належним чином, про що у справі наявні відповідні розписки, причини неявки суду не повідомляв.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Враховуючи, що відповідач не з`являвся в судові засідання без повідомлення причин, відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів та відсутності заперечень позивача проти проведення заочного розгляду справи.

Протокольною ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 01.03.2021 явку позивача -акціонерного товариства «Ідея Банк» було визнано обов`язковою та роз`яснено позивачу, що у випадку неявки в судове засідання позов буде залишено без розгляду, та у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 24.03.2021 о 13 год. 30 хв.

В судове засідання позивач не з`явився, представник позивача подав заяву про проведення судового засідання у режимі відеоконференції, оскільки не може прибути на судове засідання у зв`язку з територіальною віддаленістю суду, в якому відбувається судове засідання.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 212 ЦПК України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

В порушення вказаних вимог, позивач подав вказане клопотання у день розгляду справи 24.03.2021, при цьому до клопотання не додано підтвердження його надсилання іншим учасникам справи.

Оскільки станом на день розгляду справи у суду відсутня технічна можливість забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та дотриманням при цьому вимог щодо інформаційної безпеки відеоконференції, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання позивача про участь у судовому засіданні 24.03.2021 в режимі відео конференції.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Згідно ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Положеннями ч. 5 ст. 223 ЦПК України встановлено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Окрім цього, відповідно до позиції Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеної у інформаційному листі, суд залишає заяву без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, тобто незалежно від причини (поважності) повторної неявки позивача.

Зазначені зміни до законодавства внесені з метою недопущення зловживання особами, які беруть участь у справі, своїми процесуальними правами.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом Українивід 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25 січня 2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов протии України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

У рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 року "Пономарьов проти України" суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Оскільки явку позивача було визнано судом обов`язковою, відсутності можливості з`ясування думки позивача щодо заочного розгляду справи у зв`язку з неявкою відповідача, то є підстави для залишення позову акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 , третя особа: Третя Київська державна нотаріальна контора, про стягнення боргу за кредитним договором, без розгляду.

Виходячи з викладеного, керуючись ст.ст. 131, 223, 257, 258, 259, 354, 355 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 , третя особа: Третя Київська державна нотаріальна контора, про стягнення боргу за кредитним договором, залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду.

Відповідно до п. 15.5 розділу 15 XIII «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не булла вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: