ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 695/819/20
номер провадження 2/695/713/21
УХВАЛА

04 серпня 2021 рокум. Золотоноша

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Середи Л.В.,

за участю:

секретаря Біліченко С.В.

представника позивача адвоката Сизька Д.Б.

розглядаючи у підготовчому засіданні в залі суду в м. Золотоноші цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно, та матеріали позовної заяви третьої особи із самостійними вимогами ОСОБА_4 до ТОВ «Каса народної допомоги», ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про захист права власності шляхом визнання недійсним договорів купівлі-продажу заставних,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області перебувають матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно.

На адресу суду надійшла позовна заява ОСОБА_4 до ТОВ «Каса народної допомоги», ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про захист права власності шляхом визнання недійсним договорів купівлі-продажу заставних.

У вказаній позовній заяві ОСОБА_4 просив прийняти до розгляду його позову заяву, як таку, яка подана третьою особою із самостійними вимогами на предмет спору по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно та просив визнати недійсним з моменту вчинення договір купівлі-продажу заставної АА№000170 від 24.07.2016 на квартиру АДРЕСА_1 , укладеного між ТОВ «Каса Народної Допомоги» та ОСОБА_6 і застосувати наслідки недійсності правочину скасувати незаконне рішення державного реєстратора про внесення змін до запису Державного реєстру речових прав на нерухоме майно індексний номер: 32225125 від 04.11.2016.

До початку проведення підготовчого засідання ОСОБА_4 подав до суду заяву про зміну предмета позову, у якому, уточнивши свої позовні вимоги, просив визнати протиправними та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 34281877 від 15.03.2017 року про державну реєстрацію права власності на об`єкт нерухомого майна квартири АДРЕСА_2 за ОСОБА_7 , та повернути вказану квартиру ОСОБА_4 ..

Відповідачі за позовом ОСОБА_4 , ТОВ «Каса Народної Допомоги» та ОСОБА_2 , до початку проведення підготовчого засідання подали до суду заперечення щодо заміни предмета позову у якому вказували, що позивач ОСОБА_4 змінив не тільки предмет позову, а й підставу своїх позовних вимог, якими обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права, при цьому одночасна зміна предмету і підстав позову не допускається. Крім того просили суд позовну заяву ОСОБА_4 залишити без розгляду, оскільки останній зловживає своїми правами та подав позов з одним і тим самим предметом до двох судів одночасно не повідомивши про це суд та не виконавши вимоги ст., ст. 175, 177 ЦПК України.

У підготовчому засіданні, представник ОСОБА_1 , адвокат Сизько Д.Б. клопотання ТОВ «Каса Народної Допомоги» та ОСОБА_2 щодо залишення позову ОСОБА_4 без розгляду підтримав повністю погодившись із доводами відповідачів та вказуючи на їх обґрунтованість.

Представник ТОВ «Каса Народної Допомоги», а також ОСОБА_2 скерували до суду клопотання про розгляд справи за їх відсутності, на задоволенні заявлених ними клопотань наполягали.

Інші учасники по справі в судове засідання не з`явились із невідомих причин, хоча про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином у порядку встановленому законодавством.

Вирішуючи питання про наявність правових підстав для залишення позовної заяви без розгляду, суд зазначає про таке.

Обґрунтовуючи клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, учасники посилаються на наявність фактичних обставин, які свідчать про зловживання ОСОБА_4 у справі своїми правами, введення в оману суд та подання завідомо недостовірних доказів у справі, штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, подання завідомо безпідставного позову у спорі, який має очевидно штучний характер.

Як вбачається з клопотань ТОВ «Каса Народної Допомоги», а також ОСОБА_2 позовна заява ОСОБА_4 має той самий предмет позову та його підстави, що і позов, який поданий ОСОБА_4 до ТОВ «Каса Народної Допомоги», ОСОБА_5 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Верповська О.В. про визнання недійсним договору купівлі-продажу заставних та скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Наявність вказаного спору стверджується копією ухвали Печерського районного суду міста Києва від 05.03.2020 року про відкриття провадження у справі.

Крім того ОСОБА_4 29.07.2021 року звернувся до суду із клопотанням про роз`єднання позовних вимог, виділення об`єднаних вимог в самостійне провадження та передачу справи на розгляд іншому суду, у якому просив роз`єднати позовні вимоги ОСОБА_1 в частині визнання права власності на квартиру АДРЕСА_1 , та об`єднати дані вимоги із зустрічними позовними вимогами ОСОБА_4 про визнання зазначеної квартири безпідставно набутою, в самостійне провадження.

Ретельно аналізувавши вказані обставини по справі, суд приходить до переконання про обґрунтованість клопотань ТОВ «Каса Народної Допомоги» та ОСОБА_2 про залишення позову без розгляду.

Судом встановлено, що Печерським районним судом міста Києва вже розглядається позов ОСОБА_4 про визнання недійсним договору купівлі-продажу заставних та скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Отже вже існує спір з такими самими позовними вимогами, який ОСОБА_4 був пред`явлений до іншого суду раніше, а залучення до участі в справі у якості співвідповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , є безпідставним, адже останні не є стороною договору купівлі-продажу заставних, отже спір між вказаними особами за заявленими ОСОБА_4 позовними вимогами відсутній.

Подаючи до суду заяву про зміну предмета позову виходячи з її змісту та суті позовних вимог, ОСОБА_4 фактично змінив як предмет позову так і підставу позовних вимог.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача. Предмет позову - це матеріальний зміст позовних вимог позивача, який проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підстава позову - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які об`єктивуються у поданих доказах.

Верховний Суд відзначив, що під підставами позову, які згідно із ст.49 ЦПК може змінити лише позивач, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, а не самі по собі посилання позивача на певну норму закону, яку суд може замінити, якщо її дія не поширюється на дані правовідносини.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у рішенні від 13.03.2018 року в справі №916/1764/17.

Враховуючи вищевказане, суд вважає, що заява позивача про зміну предмету позову не відповідає вимогам ст. 49 ЦПК України, оскільки позивач змінює не тільки предмет, але й підстави позову і її слід розглядати як новий позов з новими позовними вимогами, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

Отже такі дії ОСОБА_4 , що пов`язані з поданням позову з одним і тим самим предметом і підставами до двох судів одночасно, безпідставне залучення співвідповідачами осіб, спір із якими фактично відсутній, безпідставна зміна предмету і підстав позовних вимог, а також подання відповідних клопотань про виділення матеріалів в окреме провадження та їх передача для розгляду до іншого суду, свідчить про штучний характер поданого позову, а також про зловживання ОСОБА_4 своїми процесуальними правами.

При цьому сам ОСОБА_4 жодного разу до суду не з`явився, пояснень щодо обставин по справі не надав.

Відповідно до ч. 1, 6 ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Частиною 1 ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (ч. 2 ст. 2 ЦПК України).

Частиною 3 ст. 13 ЦПК України передбачено, що особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Пунктами 3, 4 ч. 2 ст. 44 ЦПК України передбачено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ч. 2 ст. 44 ЦПК України).

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (ч. 4 ст. 44 ЦПК України).

Відповідно до ст. 13 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства. При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. При здійсненні цивільних прав особа повинна додержуватися моральних засад суспільства. Не допускаються використання цивільних прав з метою неправомірного обмеження конкуренції, зловживання монопольним становищем на ринку, а також недобросовісна конкуренція. У разі недодержання особою при здійсненні своїх прав вимог, які встановлені частинами другою - п`ятою цієї статті, суд може зобов`язати її припинити зловживання своїми правами, а також застосувати інші наслідки, встановлені законом.

Однією із основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України) і дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними, тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

Згідно з ч. 3 ст. 16 ЦК України суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частин другої - п`ятої статті 13 цього Кодексу.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що потрібно розмежовувати зловживання процесуальними правами та зловживання матеріальними (цивільними) правами. Вказані правові конструкції відрізняються як по суті, так і за правовими наслідками щодо їх застосування судом. При зловживанні процесуальними правами суд має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання, позов, чи застосувати інші заходи процесуального примусу. Натомість правовим наслідком зловживання матеріальними (цивільними) правами може бути, зокрема, відмова у захисті цивільного права та інтересу, тобто відмова в позові.

Аналогічний правовий висновок міститься в постанові Верховного Суду від 03.06.2020 у справі № 318/89/18.

Таким чином, на підставі викладеного вище, враховуючи підстави та предмет даного спору, суд приходить до висновку, що заявлення таких позовних вимог є очевидно недобросовісною поведінкою ОСОБА_4 та визнається судом зловживанням позивачем своїми процесуальними правами, що відповідно до ст. 44 ЦПК України є підставою для залишення позову без розгляду.

Згідно з ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст., ст. 2, 12, 13, 44, 49, 200, 223, 259, 260, 261, 268, 353, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву третьої особи із самостійними вимогами ОСОБА_4 до ТОВ «Каса народної допомоги», ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про захист права власності шляхом визнання недійсним договорів купівлі-продажу заставних залишити без розгляду у зв`язку зі зловживанням процесуальними правами.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15 денний строк з дня виготовлення повного тексту ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження, а в разі її оскарження - після розгляду справи апеляційним судом, якщо вона не буде скасована.

Суддя : Середа Л.В.

Повний текст ухвали виготовлений та підписаний головуючим 09 серпня 2021 року.