Справа № 242/1639/21
Провадження № 2/242/708/21
У Х В А Л А

Іменем України

10 серпня 2021 року Селидівський міський суд Донецької області у складі: головуючого судді Хацько Н.О., при секретарі Нарижній О. Г. розглянувши у судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до держави Україна в особі Державної казначейської служби про відшкодування шкоди, завданої органами прокуратури, досудового розслідування і суду,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із позовом до держави Україна в особі Державної казначейської служби про відшкодування шкоди, завданої органами прокуратури, досудового розслідування і суду.

Сторони у судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомленні належно, позивач надав заяву з клопотанням розглядати справу за його відсутності.

До суду від керівника Покровської окружної прокуратури надійшла заява про залучення до розгляду справи Покровську окружну прокуратуру в порядку, визначеному ст. 56 ЦПК України, оскільки вимоги позову зачіпають інтереси держави.

Вивчивши клопотання керівника Покровської окружної прокуратури, суд вважає, що зазначене клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Статтею 131-1 Конституції України та п. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що в Україні діє прокуратура, яка зокрема здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках, що визначені законом.

Статтею 56 ЦПК України визначено участь у судовому процесі органів та осіб, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Так, зазначеною статтею передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Згідно із ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

У даній справі позивач звернувся із позовними вимогами до держави Україна в особі Державної казначейської служби.

Отже позов подано не в інтересах держави України, а навпаки заявлено позовні вимоги до неї як відповідача.

При цьому суд враховує що, відповідно до усталеної практики ЄСПЛ, сторонами судового розгляду є позивач і відповідач, які мають рівні права, включаючи право на юридичну допомогу. Підтримка прокуратурою однієї зі сторін може бути виправдана за певних умов, наприклад, з метою захисту вразливих осіб, які вважаються не здатними захистити свої інтереси самостійно, або в разі, якщо правопорушення зачіпає велику кількість людей, або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси або майно. ЄСПЛ неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін (Справа «Менчинська проти Росії», № 42454/02, § 35, ЄСПЛ, від 15 січня 2009 року).

Матеріали справи не містять відомостей, що вказували б на неможливість Державної казначейської служби України, як органу державної влади, самостійно здійснювати представництво інтересів держави в даній справі, тому у задоволені клопотання керівника Покровської окружної прокуратури слід відмовити.

Однак необхідно зазначити наступне, що відповідно до ст. 42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідно до ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Права та обов`язки учасників справи визначено у ст. 43 ЦПК України. Сторони користуються рівними процесуальними правами (ст. 49 ЦПК України).

Так, учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, подавати заяви та клопотання.

Статтею 12 ЦПК України передбачено, що суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій, а також сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

У даному випадку предметом спору є відшкодування шкоди, завданої органами прокуратури, досудового розслідування і суду.

Частинами першою, другою та сьомою статті 1176 ЦК України встановлено, що шкода, завдана фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт, відшкодовується державою у повному обсязі незалежно від вини посадових і службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду. Право на відшкодування шкоди, завданої фізичній особі незаконними діями органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду, виникає у випадках, передбачених законом. Порядок відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу досудового розслідування, прокуратури або суду, встановлюється законом.

У випадках, зазначених у ЗаконіУкраїни «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду», завдана шкода відшкодовується в повному обсязі незалежно від вини посадових осіб органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури і суду.

Держава діє у цивільних відносинах на рівних правах з іншими учасниками цих відносин (частина перша статті 167 ЦК України). Держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом (стаття 170 ЦК України).

Отже, у цивільному судочинстві держава бере участь у справі як сторона через відповідний її орган, наділений повноваженнями саме у спірних правовідносинах, зокрема і представляти державу в суді.

У даній справі позивач пред`явив позовні вимоги до держави Україна в особі Державної казначейської служби, яке є органом державної влади та відповідно до покладених завдань здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду, зокрема про відшкодування шкоди, яке проводиться за рахунок коштів Державного бюджету.

Також, слід врахувати, що ані положення ЦК України, а ні Закон України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» не містять норми, яка б прямо вказувала на те, що орган прокуратури має бути учасником справи у даних правовідносинах.

Разом з тим, залучення у якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача Покровської окружної прокуратури не суперечить згаданим вище нормам, а тому суд вважає за можливе залучити до участі у справі Покровську окружну прокуратуру у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.

На підставі зазначеного, керуючись ст. ст. 53, 56 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

У задоволенні заяви керівника Покровської окружної прокуратури про залучення до розгляду справи Покровську окружну прокуратуру відмовити.

Залучити до участі у справі за позовом ОСОБА_1 до держави Україна в особі Державної казначейської служби про відшкодування шкоди, завданої органами прокуратури, досудового розслідування і суду, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Покровську окружну прокуратуру (Донецька область, м. Покровськ, вул. Центральна, 148).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.О.Хацько