УХВАЛА

з питання зустрічного забезпечення

12 серпня 2021 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області у складі: головуючого судді Ус О.В., секретар судового засідання Савчук В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань міського суду заяву представника відповідач ОСОБА_1 адвоката Боряк Галини Юріївни про зустрічне забезпечення по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення витрат на проведення ремонтних робіт,-

В С Т А Н О В И В:

До Херсонського міського суду Херсонської області надійшла заява представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Боряк Галини Юріївни про зустрічне забезпечення по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення витрат на проведення ремонтних робіт. Заява мотивована тим, що судом був забезпечений позов по справі №766/20955/18 шляхом накладення арешту на квартиру, що належить відповідачу ОСОБА_1 . Вказує на те, що забезпечення позову спричиняє збитки відповідачу, оскільки за договором про надання правової допомоги, сума гонорару, що має бути сплачена їй, як адвокату за 6 років роботи складає 367 710,00 грн. Позивачкою проданий єдиний належний їй праві власності будинок, іншого майна вона не має, а тому є підстави для зустрічного забезпечення та просить зобов`язати позивачку внести на депозитний рахунок суду в якості зустрічного забезпечення 367 710,00 грн.

Заява про зустрічне забезпечення розглядається судом без повідомлення учасників справи.

Суд, дослідивши матеріали справи №766/20955/18 встановив наступне.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 21 грудня 2018 року частково задоволено заяву ОСОБА_2 та накладений арешт на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 в межах ціни позову 537 287,00 грн. Вказана ухвала була оскаржена в апеляційному порядку представником відповідача адвокатом Боряк Г.Ю., ухвалою Херсонського апеляційного суду від 13 березня 2019 року прийнято відмову адвоката Боряк Г.Ю. від апеляційної скарги на вищезазначену ухвалу суду, апеляційне провадження з розгляду вказаної апеляційної скарги закрите.

Згідно з ч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Аналіз вищенаведених норм права дає підстави для висновку, що за відсутності обставин, які є обов`язковою умовою застосування зустрічного забезпечення, таке забезпечення є правом, а не обов`язком суду. Це питання віднесено на розсуд суду і застосовується у разі наявних до того обґрунтованих сумнівів щодо безперешкодного можливого відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Відповідно до ст. 154 ЦПК України зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи.

Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку з забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник в порядку зустрічного забезпечення.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом і не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Таким чином, зустрічне забезпечення це гарантія відшкодування ймовірних для відповідача збитків. Воно має на меті зберегти певний баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів за заявою позивача.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суду не надано доказів:

відсутності у ОСОБА_2 зареєстрованого місця проживання або перебування в Україні та відсутності у ОСОБА_2 майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові

або

що майновий стан позивачки ОСОБА_2 або її дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Само по собі відсутність зареєстрованого нерухомого майна за позивачкою без підтвердження відсутності у неї зареєстрованого місця проживання або перебування в Україні не є підставою для обов`язкового застосування зустрічного забезпечення.

Докази майнового стану позивачки матеріали справи не містять, відчуження майна позивачкою неможливо встановити на припущеннях застосування зустрічного забезпечення по справі №766/20955/18 та відсутністю станом на 06.08.2021 року зареєстрованого за ОСОБА_2 майна.

Представник ОСОБА_1 просить суд вжити заходи щодо зустрічного забезпечення шляхом внесення позивачкою на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі 367 710,00 грн., посилаючись на можливі збитки.

Проте, як вбачається із наданих матеріалів справи, заявник не надав суду належні та допустимі докази на підтвердження обставин, які свідчать про те, що вжиті ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 21.12.2018 року заходи забезпечення позову, шляхом накладення арешту на об`єкт нерухомого майна, призводить до збитків власника майна.

До теперішнього часу суду взагалі не надано доказів щодо особи відповідача для його вірної ідентифікації матеріали справи містять документи, викладені російською мовою за прізвищем відповідача « ОСОБА_3 » (довіреність, копія паспорта громадянина Російської Федерації), тоді як договір про надання правової допомоги укладений з особою за прізвищем українською мовою « ОСОБА_4 », підписаний особою з прізвищем « ОСОБА_3 ».

Щодо посилання на договір з адвокатом Боряк Г.Л. та адвокатом Боряк Г.Ю. щодо розміру гонорару у вигляді 60% вартості реалізованої квартири, то в даному випадку сума 367 710,00 грн. є гонораром адвоката, а не збитками відповідача.

За таких обставин суд дійшов висновку, що заявником належними та допустимими доказами не доведено як наявність збитків від забезпечення позову, так і наявність умов для обов`язкового забезпечення позову. При цьому арешт квартири забезпечує позов до власникам (право власності встановлено судовими рішеннями, що набули законної сили), який не є громадянином України та не має в Україні іншого майна.

В даному конкретному випадку суд вважає необхідним роз`яснити, що оскільки судом вжито захід забезпечення позову про стягнення грошової суми, відповідач (інша особа) може за своєю ініціативою забезпечити позов шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вимог позивача або надання гарантії банку на таку суму. Надання відповідачем до суду документа, що підтверджує забезпечення позову відповідно до частини четвертої цієї статті, є підставою для скасування вжитих судом заходів забезпечення позову.

Таким чином, враховуючи зміст правовідносин, що виникли між сторонами, з огляду на обраний вид забезпечення позову, який не впливає на матеріальний стан відповідача, як фактичного власника майна, та не призводить до понесення додаткових витрат внаслідок його застосування, враховуючи відсутність доказів завдання відповідачу збитків, внаслідок вжиття заходів забезпечення позову відносно спірної квартири, а також те, що заявником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження викладених у заяві обставин, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви про застосування заходів зустрічного забезпечення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст. 81,154, 258-260, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника відповідач ОСОБА_1 адвоката Боряк Галини Юріївни про зустрічне забезпечення по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення витрат на проведення ремонтних робіт - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Херсонського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Копію ухвали адвокату Боряк Г.Ю. направити на вказану у заяві електронну адресу, оскільки відправка поштової кореспонденції в суді належним чином не фінансується.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяО. В. Ус