справа №176/1361/21
провадження №2/176/634/21
УХВАЛА

Іменем України

11 серпня 2021 р. м.Жовті Води

Суддя Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області Павловська І.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Жовтоводського міського відділу ДВС Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), третя особа ОСОБА_2 про зняття арешту майна,-

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 звернувся до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області з позовом, де просить зняти арешт та заборону на відчуження нерухомого майна, яке належить на праві власності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 накладені на підставі постанови державного виконавця відділу державної виконавчої служби Жовтоводського міського управління юстиції про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження б/н від 08.09.2010 року.

Як вбачається із змісту позовної заяви, 08.09.2010 року державним виконавцем відділу державної виконавчої служби Жовтоводського міського управління юстиції в рамках виконавчого провадження №20065309 винесено постанову б/н про арешт майна боржника ОСОБА_1 та оголошення заборони на його відчуження.

Позивач ОСОБА_1 є стороною виконавчого провадження, оскільки являється боржником.

Згідно з ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Підстави зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини визначено ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження".

За приписами ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження"особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

Публічно-правовими є спори між особою, на майно якої накладено арешт у виконавчому провадженні і яка не є боржником у цьому провадженні, та органом державної виконавчої служби - суб`єктом владних повноважень з приводу рішень, дій чи бездіяльності, прийнятих (вчинених) під час проведення опису та арешту майна, що не пов`язані з визнанням права власності на арештоване майно.

Таким чином, за змістом наведених положень Закону України "Про виконавче провадження", в судовому порядку може бути ухвалено рішення про зняття арешту з майна у випадку незавершеного виконавчого провадження або у випадку, коли особа вважає себе власником майна, на яке накладено арешт, та одночасно звертається з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

За змістом ст.59Закону України"Про виконавче провадження" до суду з позовом про зняття арешту з майна може звернутись не сторона виконавчого провадження, а інша особа, яка є власником, чи претендує на таке майно.

Таким чином, арешт майна, який не пов`язаний зі спором про право на це майно, а стосується порушень вимог виконавчого провадження з боку органів державної виконавчої служби, слід розглядати за правилами розділу VII ЦПК України.

Такий висновок суду відповідає правовій позиції Верховного Суду, висловленій у постанові від 26 вересня 2019 року у справі №607/3894/17.

Аналізуючи наведені норми та роз`яснення, надані Верховним Судом, суд дійшов висновку, що боржник, на майно якого державним виконавцем накладено арешт, не може звертатися до суду з заявою про зняття арешту з майна, оскільки у судовому процесі він є боржником та законом для нього встановлений інший порядок вирішення даного питання (шляхом звернення до суду зі скаргою відповідно до розділу VII ЦПК України).

Заява про зняття арешту подається стороною справи, якщо арешт накладений судом відповідно до глави 10 ЦПК України.

У цій справі арешт на спірне майно було накладено державним виконавцем в порядку виконання рішення суду в межах виконавчого провадження №20065309 відтак заява ОСОБА_1 не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства за її заявою, а питання про зняття арешту з майна повинно вирішуватись за скаргою, поданою у порядку, визначеному розділом VII ЦПК України.

Згідно з п. 1 ч. 1ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Позовну заява ОСОБА_1 про зняття арешту з майна підлягає розгляду в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України, у відкритті провадження слід відмовити.

Керуючись ст. ст.186,448 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Жовтоводського міського відділу ДВС Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), третя особа ОСОБА_2 про зняття арешту майна - відмовити.

Зобов`язати Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області повернути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 судовий збір у розмірі 908,00 грн. сплачений у АТ КБ «ПриватБанк» за квитанцією №0.0..1.

Роз`яснити позивачу, що він в праві звернутися до суду зі скаргою на дії державного виконавця в порядку визначеному Розділом VII ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області, протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Суддя Жовтоводського міського суду І.А.Павловська

Дніпропетровської області