СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/1014/21
ун. № 759/9585/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 березня 2021 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Войтенко Ю.В.,

за участю секретаря судового засідання Семененко В.С.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача адвоката Фірчука В.Р.,

представника відповідача, третіх осіб адвоката Гурез І.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання позивача про зміну предмету позову, подану в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Каплуна Ю.В. про визнання недійсним договору,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Каплуна Ю.В. про визнання недійсним договору.

Позивачем було подано заяву про зміну предмету позову, яку позивач та її представник просили прийняти до розгляду в судовому засіданні. При цьому, представником було зазначено, що заява містить виключно питання зміни предмету позову, на що позивач має право згідно з вимогами ст. 49 ЦПК України.

Представник відповідача та третіх осіб проти задоволення клопотання заперечувала, наголошувала, що фактично, позивач змінює одночасно предмет та підстави позову, що заборонено чинним законодавством.

Третя особа приватний нотаріус до суду не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Частиною 1 ст. 197 ЦПК України визначено, що підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи.

Явка учасників справи у підготовче засідання є їх правом, а не обов`язком.

У зв`язку з чим, з огляду на положення ст. 198, 223 ЦПК України, суд вважає за можливе провести розгляд клопотання за відсутності осіб, які не скористались своїм право на участь у засіданні.

Дослідивши матеріали справи, та заявлене клопотання суд дійшов таких висновків.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретного позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Таким чином, зміна предмета позову означає зміну вимог, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Первісні позовні вимоги позивача полягали у визнанні недійсним Договору купівлі-продажу земельної ділянки площею 0,0701 га з кадастровим номером :75:670:0092, що розташована за адресою : АДРЕСА_1 від 30.06.2017 року, укладеного між ОСОБА_3 , який діяв від імені ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Каплуном Ю.В., зареєстрований в реєстрі за № 4924.

Підставами позову були вказані ч.1,3 ст. 215 ЦК України.

В заяві про зміну предмету позову позивач просить: визнати недійсним Договір купівлі-продажу земельної ділянки площею 0,0701 га з кадастровим номером :75:670:0092, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Каплун Ю.В. 30.06.2017 року, реєстровий №4924; витребувати від набувача ОСОБА_4 земельну ділянку площею 0,0701 кадастровим номером :75:670:0092, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ; визнати право власності на земельну ділянку площею 0,0701 га з кадастровим номером 00000:75:670:0092, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 за Позивачем - ОСОБА_1 , як спадкоємцем ОСОБА_6 (первинного власника земельної ділянки); скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) індексний номер 54773474 від 26.10.2020 прийняте приватним нотаріусом КМНО Кузьменко Ю.В., яким за ОСОБА_5 було зареєстровано право власності на садовий нок АДРЕСА_2; припинити право власності ОСОБА_5 на садовий будинок що розташований в АДРЕСА_2, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 386; визнати недійсним договір дарування №1329, виданий 28.10.2020 року, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Косенко М.О. за яким ОСОБА_4 було подаровано садовий будинок АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 386; визнати право власності на садовий будинок АДРЕСА_2, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 386 за - ОСОБА_1 ; зобов`язати суб`єктів державної реєстрації відповідні зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

При цьому, в обґрунтування зміненого предмету позову, позивач доповнює позов новими підставами, зокрема, ч.3 ст. 203, 231 ЦК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 Цивільного процесуального кодексу України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретного позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову можлива, якщо у процесі розгляду справи встановлюється невідповідність між фактами, що обґрунтовують позов, і обставинами, за якими така вимога може бути задоволена. Зміна підстави позову означає, що замість юридичних фактів, які обґрунтовують позовну вимогу, викладені нові.

Враховуючи, що зі змісту заяви позивача про зміну предмету вбачається, що ним порушено нові позовні вимоги, які не стосується підстав і предмету первісного позову, що перебуває в провадженні суду, фактично змінюється не тільки предмет позову, а ще й підстави позову, а також, враховуючи відсутність у суду можливості прийняття заяви в певній частині, оскільки текстуально заява про зміну предмету позову становить єдиний документ, викладені вимоги та підстави складають одне ціле, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для прийняття заяви про зміну предмету позову до провадження.

Враховуючи викладене та керуючись статями 49, 258-261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у прийнятті заяви про зміну предмету позову, подану в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Каплуна Ю.В. про визнання недійсним договору.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст складено 29.03.2021.

Суддя Ю.В. Войтенко