Ухвала

09 серпня 2021 року

м. Київ

справа № 759/7593/19

провадження № 61-7931ск21

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Литвиненко І. В. розглянувши клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про зменшення розміру судового збору на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 21 травня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 квітня 2021 року у справі за позовом Акціонерного товариства «ОТП Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 11 травня 2021 року засобами поштового зв`язку звернулися до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 21 травня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 квітня 2021 року у вказаній вище справі. Повний текст якої складений 13 квітня 2021 року, а тому строк на касаційне оскарження не пропущено.

Верховний Суд ухвалою від 21 травня 2021 року вказану касаційну скаргу залишив без руху та надав строк для усунення, а саме: заявникам необхідно було сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 60 086,08 грн та роз`яснив про наслідки її невиконання.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у червні 2021 року засобами поштового зв`язку надіслали клопотання про продовження процесуальних строків, яке обґрунтовували тим, що на момент подання даного клопотання у них відсутні документи з податкової про неможливість сплатити судовий збір.

Верховний Суд ухвалою від 08 липня 2021 року клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про продовження строку на усунення недоліків задовольнив, продовжив їм строк для усунення недоліків, вказаних в ухвалі Верховного Судувід 21 травня 2021 року.

У серпні 2021 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 надіслали на адресу суду заяви про зменшення розміру судового збору до 3 000 грн, які обґрунтовували тим, що визначений розмір судового збору за подання касаційної скарги перевищує 5 % розміру їх річного доходу за попередній календарний рік.

На підтвердження вищезазначених доводів, заявниками надано відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, в яких зазначено, що за період з 1 кварталу 2020 року по 4 квартал 2020 року інформація щодо доходів ОСОБА_2 відсутня, а за період з 1 кварталу 2020 року по 4 квартал 2020 року дохід ОСОБА_1 складає 72 000 грн.

Вивчивши подану заяву, Верховний Суд дійшов висновку, що вона підлягає частковому задоволенню з огляду на такі підстави.

Відповідно до положень пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», частини першої статті 136 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Пунктом 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови що предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

За правилами частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» та частини третьої статті 136 ЦПК України суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цих статей.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Європейський суд з прав людини виходить з того, що судовий збір має бути «розумним», тобто таким, що, з урахуванням фінансового положення заявника, може бути ним сплачений. Адже невиправдано великий його розмір, який не враховує фінансове положення заявника, а розраховується на основі певного відсотка від суми, що є предметом розгляду справи, може бути розцінений як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя. Зокрема, така позиція була викладена у справі «Георгел і Георгета Стоїческу проти Румунії» (рішення від 26 липня 2011 року).

Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.

У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Враховуючи, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, і приймаючи до уваги те, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, суд касаційної інстанції вважає за можливе зменшити розмір судового збору до 3 600 грн за подання касаційної скарги у цій справі.

Відповідно до частини другої статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Керуючись статтями 127, 185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про зменшення розміру судового збору - задовольнити частково.

Зменшити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання касаційної скарги на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 21 травня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 квітня 2021 року до 3 600 грн.

Продовжити ОСОБА_3 строк для усунення недоліків, вказаний в ухвалі Верховного Суду від 19 квітня 2021 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настають наслідки, передбачені процесуальним законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І. В. Литвиненко