П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 серпня 2021 року м. Київ

Справа № 755/9215/15-ц

Провадження 22-ц/824/9245/2021

Резолютивна частина постанови оголошена 04 серпня 2021

Повний текст постанови складено 05 серпня 2021 року

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Стрижеуса А.М.,

суддів: Поливач Л.Д., Шкоріної О.І.

секретаря: Журавльова Д.Д.

учасники справи:

заявник - ОСОБА_1

заінтересовані особи - ОСОБА_2 ,

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального

округу Літвінчук Ігор Анатолійович,

ОСОБА_3 , Управління державної реєстрації Головного

територіального управління юстиції у м. Києві

розглянувши цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 , подану адвокатом Харіною Тетяною Геннадіївною, на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 16 квітня 2021 року, у справі за заявою ОСОБА_1 за участю заінтересованих осіб: ОСОБА_2 , Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Літвінчука Ігоря Анатолійовича, ОСОБА_3 , Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві про поворот виконання рішення суду, -

В С Т А Н О В И В :

У березні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва за участю заінтересованих осіб: ОСОБА_2 , Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Літвінчука Ігоря Анатолійовича, ОСОБА_3 , Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві про поворот виконання рішення суду.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 16 квітня 2020 року заяву ОСОБА_1 про поворот виконання рішення суду задоволено.

Поновлено ОСОБА_1 процесуальні строки для звернення до суду.

У порядку повороту виконання рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 03 серпня 2018 року та Постанови Київського апеляційного суду від 13 березня 2019 року у справі № 755/9215/15-ц за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 за участю третіх осіб ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Літвінчука І.А. про визнання свідоцтва про право власності на земельну ділянку недійсним, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку, зобов`язання внести до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку, про визнання права власності на земельну ділянку, скасовано Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (індексний номер: 46852825 від 14.05.2019 16:06:43, ОСОБА_4 , Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)) про реєстрацію за ОСОБА_2 (податковий номер НОМЕР_1 ) права власності на земельну ділянку площею 0, 0611 га по АДРЕСА_1 (Садове товариство «КЕВРЗ») з кадастровим номером :66:662:0003, та повернуто дану ділянку у власність ОСОБА_1 .

Не погоджуючись з постановленою ухвалою, представник ОСОБА_2 - адвокат Харіна Т.Г подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати ухвалу суд першої інстанції, та ухвалити нове судове рішення про відмову в задоволенні заяви про поворот викоання рішення.

Вказує про те, що судом першої інстанції не повно з`ясовані обставини справи, що мають значення для справи.

Так, Постановою Великої Палати Верховного Суду від 13.11.2019 року було частково задоволено касаційні скарги ОСОБА_1 та скасовано рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 03 серпня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 13 березня 2019 року в частині позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , приватного нотаріуса Київського МНО Літвінчука І.А., треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві, про визнання недійсним свідоцтва про право власності на земельну ділянку, скасування рішення про державну реєстрацію права власності на земельну ділянку та ухвалено в цій частині нове рішення про відмову у задоволенні позову.

З огляду на викладені обставини та згідно з вимогами ч. 10 ст. 444 ЦПК України кінцевим днем строку подання заяви про поворот виконання рішення у справі №755/9215/15-ц є 13 листопада 2020 року.

В порушення вищевказаних вимог законодавства заяву про поворот виконання судового рішення ОСОБА_1 подано лише 04 березня 2021 року, тобто з пропущенням процесуального строку.

Так, судом першої інстанції необгрунтовано не взято до уваги доводи Позивача про те, що причини пропуску ОСОБА_1 строку подання заяви про поворот виконання судового рішення є неповажними.

ОСОБА_1 вказує на те, що пропуск процесуального строку подання заяви про поворот виконання судового рішення зумовлений судовим розглядом та апеляційним оскарженням ухвали за раніше поданою заявою від 10.11.2020 p., що була подана в межах строку й скасування Постановою Київського апеляційного суду від 03.03.2021 р. Ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 20.11.2020 р. про поворот виконання судового рішення.

Постановою Київського апеляційного суду від 03.03.2021 у справі №755/9215/15-ц апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 адвоката Харіної Т.Г. задоволено, скасовано Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 20 листопада 2020 року та постановлено нове судове рішення, яким заяву ОСОБА_1 про поворот виконання рішення суду, залишено без розгляду.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що заявником не додано до заяви документів, що підтверджують направлення такої заяви іншим учасникам справи, що є порушенням вимог ч. 2 ст. 183 ЦПК України.

Вказує, що пропуск встановленого строку зумовлений виключно необ`єктивними причинами, а саме неналежною процесуальною поведінкою ОСОБА_1 та її представника та невиконанням ними процесуальних обов`язків, встановлених ст. 183 ЦПК України.

Крім того зазначає, що судом першої інстанції, всупереч вимогам ст. 126 ЦПК України, прийнято до свого провадження заяву ОСОБА_1 про поворот виконання судового рішення від 04 березня 2021 року.

Законом, а саме ч. 10 ст. 444 ЦПК України, чітко визначений строк для подання заяви про поворот виконання судового рішення, який складає один рік з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції.

Відповідно до фактичних обставин справи Постанову Великої Палати Верховного Суду ухвалено 13 листопада 2019 року, а отже, строк на подання заяви про поворот виконання судового рішення сплив ще 13 листопада 2019 року.

ОСОБА_1 в заяві не вказано жодних поважних та об`єктивних причин, з якими може бути пов`язаний строк на подання заяви про поворот виконання судового рішення.

Додатково звертає увагу суду апеляційної інстанції на те, що ОСОБА_1 при поданні до суду клопотання про поновлення пропущеного строку порушено вимоги п. 4-6 ч. 1 ст. 183 ЦПК України.

Так, відповідно до вказаних норм законодавства будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення).

ОСОБА_1 при заявленні вимоги про поновлення пропущеного строку на подання заяви не розкрито належним чином зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та не наведено поважних підстав клопотання про поновлення пропущених строків.

Таким чином, судом першої інстанції при постановленні ухвали від 16.04.2021р. у справі №755/9215/15-ц порушено норми процесуального права, а саме частини 1 та 2 ст. 126, ч.1 ст. 127 ЦПК України.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_1 - адвокат Лісовський Р.А. проти задоволення апеляційної скарги заперечував, посилаючись на законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали, просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а увалу суду без змін.

В судовому засіданні представники ОСОБА_1 адвокат Лісовський Р.А. та представник за довіреністю Тупіков А.В. проти доводів апеляційної скарги заперечували, посилаючись на законність та обґрунтованість рішення суду.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, про день та час розгляду справи повідомлялися належним чином.

Від представника ОСОБА_2 адвоката Харіної Т.Г. засобами електронного зв`язку до Київського апеляційного суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю у проведенні процесуальних дій її та інших адвокатів АО «Бауман Кондратюк».

Колегія суддів враховує, що закон створює рівні умови для осіб, що володіють правом звернення до суду, зобов`язавши суд повідомляти цих осіб про час і місце розгляду справи.

За змістом ст.14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права особа сама визначає обсяг своїх прав і обов`язків у цивільному процесі. Тому особа, визначивши свої права, реалізує їх на свій розсуд. Розпорядження своїми правами на розсуд особи є одним з основоположних принципів судочинства.

Враховуючи завдання судочинства, принцип правової визначеності, поширення загального правила, закріпленого в ч.1 ст.372 ЦПК України, відкладення судового розгляду у випадку неявки в судове засідання будь-кого з осіб, що беруть участь у справі, за відсутності відомостей про причини неявки в судове засідання не відповідало б конституційним цілям цивільного судочинства, що, у свою чергу, не дозволить розглядати судову процедуру в якості ефективного засобу правового захисту в тому сенсі, який закладений в ст.6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, ст.ст. 7, 8 і 10 Загальної декларації прав людини і ст.14 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права.

Оскільки адвокатом Харіною Т.Г. не надано письмових відомостей про причини неявки в судове засідання, апеляційний суд в складі колегії суддів вважає можливим розглянути справу за відсутності учасників справи.

Крім того, колегія суддів зазначає, що адвокатом Харіною Т.Г. вдруге поспіль заявлено клопотання про відкладення розгляду справи.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, з`ясувавши обставини справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Постановляючи оскаржувану ухвалу та поновлюючи пропущений строк для звернення до суду із заявою про поворот виконання рішення суду, суд першої інстанції виходив з того, що даний строк був пропущений заявником у зв`язку з розглядом заявлених вимог в судах вищих інстанції, що не уможливлювало звернення в межах визначеного законом однорічного строку.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала. Як наголошено в Рішенні Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003 «Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в справах (абзац десятий пункту 9 мотивувальної частини).

Поворот виконання рішення - це процесуальна гарантія захисту майнових прав учасників справи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням.

Тому суди на забезпечення такої гарантії відновлення прав учасників процесу, як поворот виконання рішення мають задовольняти відповідні заяви та повертати відповідачеві стягнуті кошти за скасованим судовим рішенням, у разі відсутності обмежень, установлених законом.

Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

За змістом наведених норм закону поворот виконання скасованого рішення суду допускається у разі його фактичного виконання і ухвалення судом нового рішення у справі, а застосовуючи поворот виконання рішення суду, суд повинен зобов`язати позивача повернути відповідачеві безпідставно стягнене з нього за скасованим рішенням.

Встановлено, що в провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа №755/9215/15-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Літвінчук І.А. про визнання свідоцтва про право власності на земельну ділянку недійсним, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку, зобов`язання внести до Державного реєстру речових прав на нерухоме майна запус про скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку , про визнання права власності на земельну ділянку.

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 04 листопада 2015 року позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено частково, визнано свідоцтво про право власності на земельну ділянку загальною площею 0, 0611 га, яка розташована по АДРЕСА_1 (кадастровий номер - :66:662:0003), видане приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Літвінчуком І.А. 13 серпня 2013 року ОСОБА_1 та зареєстроване в реєстрі за № 7228, недійсним.

Скасовано рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Літвінчука І.А. про державну реєстрацію права власності ОСОБА_1 на земельну ділянку загальною площею 0, 0611 га, яка розташована по АДРЕСА_1 (кадастровий номер - :66:662:0003).

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір у сумі 487 (чотириста вісімдесят сім) грн. 20 коп.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Рішенням Апеляційного суду м. Києва від 31.03.2016 р. по справі № 755/9215/15-ц було скасоване рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 04.11.2016 р. й ухвалене нове, - про відмову в задоволенні позову.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 14 червня 2017 року у справі № 755/9215/15-ц рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 04 листопада 2016 року та Апеляційного суду м. Києва від 31 березня 2016 року були скасовані з передачею справи на новий розгляд до суду 1-ї інстанції.

В подальшому, рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 03 серпня 2018 року позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено частково, визнано свідоцтво про право власності на земельну ділянку загальною площею 0, 0611 га, яка розташована по АДРЕСА_1 (кадастровий номер - :66:662:0003), видане приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Літвінчуком І.А. 13 серпня 2013 року ОСОБА_1 та зареєстроване в реєстрі за № 7228, недійсним.

Скасовано рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Літвінчука І.А. про державну реєстрацію права власності ОСОБА_1 на земельну ділянку загальною площею 0, 0611 га, яка розташована по АДРЕСА_1 (кадастровий номер - :66:662:0003).

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 13 березня 2019 р. у даній справі № 755/9215/15-ц рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 03 серпня 2018 року залишене без змін.

Як убачається з матеріалів справи, з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно було видалено запис про державну реєстрацію права власності ОСОБА_1 на земельну ділянку загальною площею 0,0611 га, яка розташована по АДРЕСА_1 (кадастровий номер - :66:662:0003) й 08.05.2019 р. ОСОБА_2 здійснила реєстрацію права власності на дану ділянку.

Постановою Великої палати Верховного суду від 13 листопада 2019 року задоволено касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 13 березня 2019 року та рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 03 серпня 2018 року у справі № 755/9215/15-ц (провадження № 2/755/901/18) за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 та приватного нотаріуса КМНО Літвінчук І.А. за участю третіх осіб - ОСОБА_3 , Управління державної реєстрації ГТУЮ у м. Києві, про визнання права власності на земельну ділянку, скасування державної реєстрації права власності на землю, рішення судів попередніх інстанцій скасовані та ухвалено нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Оскільки, Постановою Великої палати Верховного суду від 13 листопада 2019 року задоволено касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 13березня 2019 року та рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 03 серпня 2018 року у справі № 755/9215/15-ц та ухвалено нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог в частині визнання недійсним свідоцтва про право власності на земельну ділянку та скасування рішення про державну реєстрацію права власності на спірну земельну ділянку, 10 листопада 2020 року ОСОБА_1 , в межах, визначеного ч. 10 ст. 444 ЦПК України строку, подала заяву про поворот виконання судового рішення.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 20 листопада 2020 року задоволено заяву ОСОБА_1 про поворот виконання рішення задоволено.

У порядку повороту виконання рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 03 серпня 2018 року та постанови Київського Апеляційного суду від 13 березня 2019 року у справі № 755/9215/15-ц за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 за участю третіх осіб ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Літвінчука І.А. про визнання свідоцтва про право власності на земельну ділянку недійсним, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку, зобов`язання внести до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку, про визнання права власності на земельну ділянку, скасовано Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (індексний номер: 46852825 від 14.05.2019 16:06:43, ОСОБА_4 , Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)) про реєстрацію за ОСОБА_2 (податковий номер НОМЕР_1 ) права власності на земельну ділянку площею 0, 0611 га по АДРЕСА_1 (Садове товариство «КЕВРЗ») з кадастровим номером :66:662:0003, та повернуто дану ділянку у власність ОСОБА_1 ..

Постановою Київського апеляційного суду від 03 березня 2021 року ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 20 листопада 2020 року скасовано, заяву ОСОБА_1 про поворот виконання рішення суду у даній справи залишено без розгляду, з підстав відсутності в матеріалах справи доказів надсилання заяви про поворот виконання рішення іншим учасника справи.

04 березня 2021 року ОСОБА_1 повторно звернулась до суду 1-ї інстанції з заявою про поворот виконання судового рішення, до якої були прикладені докази надіслання такої іншим учасникам справи.

Відповідно до ч. 10 ст. 444 ЦПК України заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи. Така заява розглядається у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника у двадцятиденний строк з дня надходження заяви, проте їх неявка не перешкоджає її розгляду (ч. 10 ст. 444 ЦПК України).

Згідно ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Повторно звертаючись до суду з Заявою про поворот виконання судового рішення ОСОБА_1 зазначила, що Постановою Київського апеляційного суду від 03 березня 2021 року у справі № 755/9215/15-ц скасовано ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 20 листопада 2020 року про поворот виконання судового рішення у даній справі та постановлено нове рішення про залишення заяви ОСОБА_1 від 10 листопада 2020 року про поворот виконання судового рішення без розгляду з підстав відсутності в матеріалах справи доказів надіслання заяви іншим учасникам, що змусило повторно звернутись з аналогічною заявою, до якої прикладені докази надіслання такої іншим учасникам справи. При цьому в резолютивній частині заяви ОСОБА_1 просила суд поновити передбачений ч. 10 ст. 444 ЦПК України річний строк на подання заяви про поворот виконання судового рішення, який пропущений з поважних причин, що зумовлені судовим розглядом та апеляційним оскарженням ухвали за раніше поданою аналогічною заявою від 10.11.2020 p., що була подана в межах річного строку, й скасуванням Постановою Київського апеляційного суду від 03.03.2021 р. у даній справі № 755/9215/15-ц (апеляційне провадження № 22-ц/824/3543/2021) ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 20 листопада 2020 року про поворот виконання судового рішення за раніше поданою в строк заявою від 10 листопада 2020 року.

Таким чином, суд першої інстанції правомірно та з дотриманням основних принципів і засад цивільного судочинства дійшов до обґрунтованого висновку про наявність підстав для поновлення строку для подання заяви про поворот виконання рішення суду, оскільки даний строку був пропущений Заявником у зв`язку з розглядом заявлених вимог в судах вищих інстанції, що не уможливлювало звернення в межах визначеного законом однорічного строку, а при постановленні оскаржуваної ухвали цілком повно та об`єктивно з`ясував, що мають значення.

Твердження скаржника про неповне з`ясування судом 1-ї інстанції обставин, що мають значення для справи, спростовуються наявними в матеріалах справи доказами.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду та не впливають на їх правильність, а тому не можуть бути прийняті до уваги.

Порушень норм матеріального та процесуального права, які призвели б до неправильного вирішення справи, колегією суддів не встановлено.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст.259, 268, 367, 374, 375, 381-384, 390 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 , подану адвокатом Харіною Тетяною Геннадіївною - залишити без задоволення.

Ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 16 квітня 2021 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач: А.М. Стрижеус

Судді: Л.Д. Поливач

О.І. Шкоріна