У Х В А Л А

07 квітня 2021 року м. Київ

Справа № 753/2464/20

Провадження: № 22-ц/824/7095/2021

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Невідомої Т.О., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 02 березня 2021 року, ухвалене під головуванням судді Комаревцевої Л. В.,

у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації,

в с т а н о в и в :

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 02 березня 2021 року позов ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації залишено без задоволення.

Не погодившись із таким судовим рішенням, 29 березня 2021 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду.

30 березня 2021 року апеляційну скаргу витребувано із суду першої інстанції.

06 квітня 2021 року справа надійшла до Київського апеляційного суду.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження у справі, суд виходить з наступного.

У відповідності до ч.ч. 1, 2 статті 356 ЦПК України апеляційна скарга подається у письмовій формі. В апеляційній скарзі мають бути зазначені: 1) найменування суду, до якого подається скарга; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та електронної пошти, офіційна електронна адреса, за наявності; 3) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); 4) рішення або ухвала, що оскаржуються; 5) в чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення або ухвали (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин тощо); 6) нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці, обґрунтування поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції, заперечення проти доказів, використаних судом першої інстанції; 7) клопотання особи, яка подала скаргу; 8) дата отримання копії судового рішення суду першої інстанції, що оскаржується; 9) перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

До апеляційної скарги додаються копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи (п. 2 ч. 4 ст. 356 ЦПК України).

Положення статті 376 ЦПК України визначають підстави для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення

Підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо:1) справу розглянуто неповноважним складом суду; 2) в ухваленні судового рішення брав участь суддя, якому було заявлено відвід, і підстави його відводу визнано судом апеляційної інстанції обґрунтованими, якщо апеляційну скаргу обґрунтовано такою підставою; 3) справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою; 4) суд прийняв судове рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі; 5) судове рішення не підписано будь-ким із суддів або підписано не тими суддями, які зазначені у рішенні;6) судове рішення ухвалено суддями, які не входили до складу колегії, що розглядала справу; 7) суд розглянув в порядку спрощеного позовного провадження справу, що підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження.

Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частин.

Однак, подана апеляційна скарга не відповідає вимогам, встановленим цивільно-процесуальним законодавством, оскільки не містить зазначення усіх учасників справи.

Окрім того, у мотивувальній частині апеляційної скарги не зазначено у чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин тощо).

Слід зазначити, що в цілому подана ОСОБА_1 апеляційна скарга містить лише посилання на неналежну, на думку скаржника, поведінку судді під час розгляду справи, передбачених же статтею 376 ЦПК України підстав для скасування судового рішення ОСОБА_1 у скарзі не наводить, а навпаки просить оскаржуване рішення про залишення позову ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про захист честі, гідності та ділової репутації без задоволення залишити незмінним.

Інша частина вимог апеляційної скарги, зокрема, щодо ухвалення рішення в частині зустрічного позову не відповідає матеріалам справи, згідно яких ухвалою Дарницького районного суду від 09 лютого 2021 року, що занесена до протоколу судового засідання, ОСОБА_1 було відмовлено у прийнятті зустрічної позовної заяви.

З матеріалів справи убачається, що ухвалою Дарницького районного суду від 02 березня 2021 року, що занесена до протоколу судового засідання, ОСОБА_1 було повернуто повторно подану зустрічну позовну заяву.

Правом на апеляційне оскарження зазначених судових рішень ОСОБА_1 не скористалась.

Тобто, зустрічні позовні вимоги, щодо яких в апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалити рішення, не були предметом судового розгляду, а відтак, не можуть бути предметом розгляду і суду апеляційної інстанції.

У зв`язку із не зазначенням скаржником обставин щодо незаконності та (або) необґрунтованості оскаржуваного рішення, підстав, передбачених ст. 376 ЦПК України, для скасування судового рішення, суд апеляційної інстанції позбавлений можливості встановити підстави та межі апеляційного оскарження, та, відповідно, вирішити питання щодо відкриття апеляційного провадження.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ураховуючи наведене, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку скаржнику для подання апеляційної скарги у новій редакції згідно вимог чинного-процесуального законодавства з відповідними додатками та її копіями у відповідності до кількості учасників справи.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357, 366 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 02 березня 2021 року залишити без руху з наданням строку, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання скаржником копії даної ухвали, для подання апеляційної скарги у новій редакції з відповідними додатками та її копіями у відповідності до кількості учасників справи.

Роз`яснити, що у випадку невиконання зазначених в ухвалі вимог у встановлений строк, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання, є остаточною, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: Т.О. Невідома