Справа №694/579/21
провадження № 2-п/694/5/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

10.08.2021 року м. Звенигородка

Звенигородський районний суд Черкаської області в складі:

Головуючого судді Сакун Д.І.,

за участю секретаря Матвієнко А. А.

відповідачки ОСОБА_1

представника відповідачки ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Звенигородка заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовомАкціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, посилаючись на те, що у провадженні Звенигородського районного суду перебувала цивільна справа №694/579/21 за позовом Публічного акціонерного товариства «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Заочним рішенням Звенигородського районного суду від 14.05.2021 позовні вимоги ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_5 задоволено в повному обсязі, стягнуто на користь позивача заборгованість в розмірі 52230,00 грн.; вирішено питання судових витрат.

Позивачем пред`явлено позовну заяву за останнім відомим зареєстрованим місцем проживання відповідача та саме туди мали здійснюватися повідомлення. Проте таких повідомлень заявниця не отримувала, а отримала лише заочне рішення.

Вказане позбавило її можливості під час слухання справи висловити свої доводи, надати пояснення до позовної заяви, а отже, заочне рішення у даній справі підлягає скасуванню.

Поважність причин не направлення відзиву у строк, встановлений судом, вбачається з підстав, викладених вище, зокрема у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 не отримала жодної повістки, в тому числі і ухвали суду про відкриття провадження, позовної заяви та додатків до неї.

Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» та Витяг з Умов та правил надання банківських послуг, розміщені на сайті: https://privatbank.ua/terms/, які містяться в матеріалах даної справи не визнаються відповідачем та не містять її підпису, тому їх не можна розцінювати як частину кредитного договору, укладеного між сторонами шляхом підписання заяви-анкети. Отже, відсутні підстави вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді ціну договору, яка встановлена у формі сплати процентів за користування кредитними коштами, а також відповідальність у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення термінів виконання договірних зобов`язань.

У заяві позичальника також процентна ставка не зазначена.

Крім того, у цій заяві, підписаній сторонами, відсутні умови договору про встановлення відповідальності у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення зобов`язання у вигляді грошової суми та її визначеного розміру.

Матеріали справи не містять підтверджень, що саме цей Витяг з Тарифів та Витяг з Умов розуміла відповідач та ознайомилася і погодилася з ними, підписуючи заяву-анкету про приєднання до умов та Правил надання банківських послуг ПриватБанку, а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема й щодо сплати процентів за користування кредитними коштами та щодо сплати неустойки (пені, штрафів), та, зокрема саме у зазначеному в цих документах, що додані банком до позовної заяви, розмірах і порядках нарахування.

Тіло кредиту також не підлягає стягненню з заявниці ОСОБА_1 з урахуванням того, що отримана від AT КБ «ПриватБанк» сума повністю повернута відповідачем.

Оскільки, ОСОБА_1 отримала заочне рішення лише 19.06.2021, то у відповідності до ч. 3 ст. 284 ЦПК України відповідач має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, оскільки, така заява подається Тарасевич Л. В. в межах двадцяти днів з дня отримання повного тексту рішення суду.

Просить поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Звенигородського районного суду від 14.05.2021, скасувати йогоі призначити справу до розгляду за правилами загальногопозовного провадження.

ОСОБА_3 та її представник в судовому засіданні заяву про перегляд заочного рішення підтримали та просили суд її задовольнити.

Представник ПАТ КБ «ПриватБанк» в судове засідання не з`явився, надав відзив на заяву про перегляд заочного рішення та просив відмовити у задоволенні заяви.

Дослідивши матеріали справи, вивчивши матеріали зазначеної вище цивільної справи та надані докази, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України,заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до ч. 1ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачем ОСОБА_3 копія рішення Звенигородського районного суду від 14 травня 2021 року була отримана 24.06.2021, під час ознайомлення із матеріалами справи.

Копія рішення, яке направлялося судом, повернулося на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою»

Аналогічним чином на адресу суду повернулася і копія ухвали про відкриття провадження у справі з копією позову для відповідача.

Відповідно до частини п`ятої статті 74 ЦПК України в редакції, чинній на момент ухвалення заочного рішення, судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі.

У разі відсутності адресата особа, що доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення (частина четверта статті 74 ЦПК України у зазначеній редакції).

Відповідно до частини восьмої статті 128 ЦПК України в редакції, чинній на момент розгляду справи, днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Отже, приписи ЦПК України на момент ухвалення заочного рішення, дозволяють дійти висновку, що повернення повістки про виклик до суду з вказівкою причини повернення «адресат відсутній за вказаною адресою», при тому, що особа зареєстрована за вказаною адресою у встановленому законом порядку є доказом належного інформування відповідача про час і місце розгляду справи.

З заявою про перегляд заочного рішення звернулася до суду 07.07.2021 року.

Жодних причин поважності строку на подання заяви про перегляд заочного рішення відповідачкою не надано.

За таких обставин суд приходить до висновку про те, що відповідачка повідомлялася про час та місце розгляду справи шляхом направлення на адресу зареєстрованого місця проживання судової кореспонденції, однак вона не була вручена, оскільки відповідачка була відсутня за місцем проживання.

Щодо наявності доказів, які мають значення для правильного вирішення справи, та які не були предметом судового розгляду.

З поданої відповідачкою заяви убачається, що суд, ухвалюючи заочне рішення не врахував, що розмір заборгованості не відповідає дійсності, розрахунки чого відповідачка бажала надати у разі скасування заочного рішення, проте у заяві не надала та вказувала на те, що відсотки обраховані невірно і підстави для їх стягнення відсутні.

Разом із цим, вказані посилання зводяться до переоцінки доказів, які були предметом судового дослідження і їм була надана відповідна правова оцінка. Фактично, подана відповідачем заява носить характер апеляційної скарги і містить незгоду з ухваленим рішенням, що не може свідчити про наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

В додатках до заяви про перегляд заочного рішення не містяться докази, які не були враховані судом під час розгляду справи.

Відповідно до ч.1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Частиною 3 ст. 287 ЦПК України визначено, що у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Жодних доказів, які б могли свідчити про передчасність рішення суду, матеріали справи не містять та стороною відповідача надані не були, що з урахуванням вищенаведеного свідчить про безпідставність поданої заяви.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що підставами скасування заочного рішення є, зокрема, наявність істотних доказів, які поза розумним сумнівом спростовують обґрунтування позивача, а за відсутності зазначених обставин, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, в зв`язку з чим заява про перегляд заочного рішення та його скасування є необґрунтованою та безпідставною, в зв`язку з чим в її задоволенні слід відмовити.

Частиною 4 ст. 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.285, 287, 288 ЦПК України , суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви відповідачки ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Звенигородського районного суду Черкаської області від 14.05.2021 у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, рішення суду може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Повний текст ухвали складено 10.08.2021.

Суддя Д.І. Сакун