Справа № 645/1492/20
Провадження № 2-п/645/16/21
УХВАЛА

Іменем України

08 квітня 2021 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючий суддя Іващенко С.О.,

секретаря судових засідань Гурської С.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 11.11.2020 по цивільній справі за позовом Управління праці та соціального захисту населення адміністрації Немишлянського району Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення неправомірно отриманих бюджетних коштів,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про перегляд заочного рішення суду від 11.11.2020 по цивільній справі за позовом Управління праці та соціального захисту населення адміністрації Немишлянського району Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення неправомірно отриманих бюджетних коштів.

Заочним рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 11 листопада 2020 року позовні вимоги Управління праці та соціального захисту населення адміністрації Немишлянського району Харківської міської ради задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Управління праці та соціального захисту населення адміністрації Немишлянського району Харківської міської ради неправомірно отримані бюджетні кошти в розмірі 36049 (тридцять шість тисяч сорок дев`ять) грн. 12 коп. та судові витрати.

Відповідач ОСОБА_1 , звернувся до суду із заявою, якою просить скасувати заочне рішення суду від 11.11.2020, призначивши справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Заява обґрунтована тим, що про наявне заочне рішення від 11.11.2020 про стягнення з неї неправомірно отриманих бюджетних коштів їй стало відомо після отримання 09.12.2020 рекомендованого листа. Відповідач в своїй заяві зазначила, що будь-яка інша кореспонденція з суду на її адресу не надходила. Також в своїй заяві як на підставу для перегляду заочного рішення відповідач посилається на те, що Управління праці та соціального захисту населення адміністрації Немишлянського району ХМР не є належним позивачем за заявленими позовними вимогами, а його представник ОСОБА_2 наділений неналежним позивачем недійсними процесуальними повноваженнями, через що суд, не перевіривши вказані обставини, позов розглянув помилково і задовольнив безпідставно, та судом невірно застосовані норми матеріального та процесуального права, а тому вважає, що заочне рішення підлягає скасуванню.

Від відповідача ОСОБА_1 на адресу суду надійшла заява, якою просиить розглянути її заяву про перегляд заочного рішення розглянути у її відсутність, заяву підтримує просить задовольнити.

Представник позивача Управління соціального захисту населення адміністрації Немишлянського району ХМР, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 11.11.2020, до судового засідання не з`явився, причини неявки не відомі.

У зв`язку з тим, що розгляд справи відбувався за відсутності сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, перевіривши матеріали цивільної справи, вважає заяву такою, що не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 4 ст. 10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України»).

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету. Таким чином, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Згідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За змістом вказаних норм наявність цих трьох підстав для скасування заочного рішення є обов`язковою.

Так при розгляді справи судом було встановлено, що відповідач по справі про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, шляхом направлення судових повісток за місцем її проживання, що підтверджується поштовими зворотними повідомленнями, про поважність причин неявки не повідомляла.

Відповідач про дату, час і місце розгляду справи повідомлялась завчасно, належним чином, шляхом направлення судових повісток за адресою її зареєстрованого місця проживання, що підтверджують рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення, які містяться в матеріалах справи, які були повернуті до суду з різних причин.

Така кореспонденція має вважатись отриманою відповідачем в день її надходження до відділення, що обслуговує будинок за цією адресою незалежно від того чи з`явився відповідач особисто та не залежно від причин неотримання вказаного листа особисто. Таким чином поштовий документ, який повернувся з відміткою «за закінченням строку зберігання» «адресат відсутній», має сприйматися достатнім доказом того, що відповідач був повідомлений належним чином у встановленому законом порядку про час та місце розгляду справи.

З`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Зі згоди позивача суд ухвалив рішення при заочному розгляді справи, відповідно до положень ст. 280 ЦПК України.

Посилання відповідача на те, що Управління праці та соціального захисту населення адміністрації Немишлянського району ХМР не є належним позивачем за заявленими позовними вимогами, а його представник ОСОБА_2 наділений неналежним позивачем недійсними процесуальними повноваженнями не знайшли свого підтвердження, оскільки на час пред`явлення позову та розгляду справи найменування сторони позивача державної установи - Управління праці та соціального захисту населення адміністрації Немишлянського району Харківської міської ради.

Крім того на офіційному сайті Єдиного реєстру юридичних и осіб, фізичних-осіб-підприємців та громадських формувань Міністерства юстиції України розміщена загальнодоступна інформація, згідно якої, є відомості про осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо. Зокрема представник ОСОБА_2 має повноваження: вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори тощо (уповноважена діяти в інтересах та від імені Управління у судах України в порядку самопредставництва з усіма правами, що надані учасникам справи відповідними процесуальними кодексами України, у тому числі з правом підписання, подання позову, апеляційної та касаційної скарги, укладання мирової угоди, засвідчення копій документів.

Згідно роз`яснень наданих у інформаційному листі Верховного суду України Про практику ухвалення та перегляду судами заочних рішень у цивільних справах вбачається, що непоодинокими є випадки, коли суди скасовують заочні рішення та не оцінюють надані відповідачем докази на предмет їх істотного значення для правильного вирішення справи і скасовують заочні рішення лише на підставі поданої відповідачем заяви та його усних доводів, які не підтверджені належними, достатніми та допустимими доказами у справі.

Також, іншою умовою перегляду заочного рішення є те, що докази на які сторона посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Проте, будь-яких доказів, які б мали значення для правильного вирішення справи, заявник суду не наддала.

З урахуванням вищезазначеного, підстав та доказів для скасування заочного рішення заявником не надано, тому заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП],№28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п. 1 ст. 6 конвенції, а також ст. 1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Доказів, які мають істотне значення для вирішення справи в розумінні ст. 288 ЦПК України відповідачем не надано.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу для розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження або залишити заяву без задоволення.

Таким чином, суд вважає, що підстав для скасування заочного рішення немає, а тому заяву про перегляд заочного рішення необхідно залишити без задоволення.

Керуючись ст. 287 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 11.11.2020 по цивільній справі за позовом Управління праці та соціального захисту населення адміністрації Немишлянського району Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення неправомірно отриманих бюджетних коштів залишити без задоволення.

Роз`яснити учасникам справи, що заочне рішення Фрунзенського районного суду м.Харкова від 11.11.2020 по цивільній справі за позовом Управління праці та соціального захисту населення адміністрації Немишлянського району Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення неправомірно отриманих бюджетних коштів може бути оскаржено у загальному порядку, встановленому Цивільним-процесуальним Кодексом України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Повний текст ухвали складено 08.04.2021.

Суддя -