Справа № 386/496/21
Провадження № 2/386/236/21
09 серпня 2021 року смт. Голованівськ
Голованівський районний суд Кіровоградської області в складі:
головуючого судді Шкамерда К. С.
з участю: секретаря судового засідання Максютенко О.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом керівника Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області Горщака М.Л. в інтересах держави Голованівської селищної ради до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди заподіяної внаслідок вчинення адміністративного правопорушення,
Керівник Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області Горщак М.Л. в інтересах держави Голованівської селищної ради звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди заподіяної внаслідок вчинення адміністративного правопорушення. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що постановою Голованівського районного суду Кіровоградської області від 16.04.2020р. у справі №386/296/20 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, застосовано адміністративне стягнення у виді 40 годин громадських робіт. Згідно вищезгаданої постанови ОСОБА_1 , 03 квітня 2020 року о 22 годині 20 хвилин, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, пошкодив 4 ліхтарі вуличного освітлення та розподільчу шафу електрозв`язку, яка розташована по вул.Соборна в смт.Голованівськ Голованівського району Кіровоградської області, чим вчинив дрібне хуліганство, тобто адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.
Використання коштів на усунення наслідків у виді пошкоджених внаслідок хуліганських дій речей за рахунок коштів місцевого бюджету є прямим порушенням економічних інтересів держави, що призводить до порушення принципів збалансованості та цільового використання бюджетних коштів, які визначені ст.7 Бюджетного кодексу України.
Позивач просить стягнути із ОСОБА_1 кошти в якості відшкодування шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, в сумі 24 992 грн. та стягнути з відповідача понесені судові витрати по сплаті судового збору.
Провадження в даній справі відкрито ухвалою суду від 15 червня 2021 року, визначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено до підготовчого засідання.
Ухвалою суду від 14 липня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
Прокурор Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області в судове засідання не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просить їх задовольнити.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином, відповідно до ст.ст. 128, 130 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), заяви про розгляд справи за його відсутності чи відкладення розгляду справи до суду не надійшло, відзив до суду не подав.
За відсутності заперечень позивача про ухвалення заочного рішення, враховуючи належне повідомлення відповідача про дату, час і місце судового засідання, який не з`явився в судове засідання не повідомивши про причини неявки та не подав до суду відзив, суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, заслухавши пояснення прокурора, вивчивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.
Прокурор звернувся до суду з даним позовом та на підставі ст.131-1 Конституції України, функція представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом, покладається на органи прокуратури.
Частиною 4 статті 4 ЦПК України передбачено право осіб, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.
Право прокурора на звернення до суду у визначених законом випадках та участь у розгляді справ судом справ за його позовами передбачено ч.3 ст.56 ЦПК України.
Статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
З огляду на вказане, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття «інтерес держави».
Судом встановлено, що прокурором дотримані вимоги ч.4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» щодо повідомлення №296 від 24.02.2021р. Голованівської селищної ради, стосовно коштів погашення шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням ОСОБА_1 щодо представництва інтересів держави в особі Голованівської селищної ради прокурором в суді не заперечила, (а.с.14).
Відповідно до постанови Голованівського районного суду Кіровоградської області від 16.04.2020р. ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, застосовано адміністративне стягнення у виді 40 годин громадських робіт. Згідно вищезгаданої постанови ОСОБА_1 , 03 квітня 2020 року о 22 годині 20 хвилин, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, пошкодив 4 ліхтарі вуличного освітлення та розподільчу шафу електрозв`язку, яка розташована по вул.Соборна в смт.Голованівськ Голованівського району Кіровоградської області, чим вчинив дрібне хуліганство, тобто адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП. Зазначена постанова суду набрала законної сили 27.04.2020р. (а.с.15-16). Згідно розрахунку розміру шкоди, заподіяної внаслідок побиття вуличних ліхтарів з лампами по АДРЕСА_1 за адресою: на території Голованівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області, загальна вартість по зведеному кошторисному розрахунку становить 24 992 грн., один примірник розрахунку отримав ОСОБА_1 18.09.2020р. про що свідчить його підпис (а.с.17-18). З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що звернення прокурора до суду з позовом в інтересах держави уповноваженим органом якої є Голованівська селищна рада про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок вчинення адміністративного правопорушення, здійснено у спосіб, передбачений законом. Відповідно до ч.6 ст.82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Згідно роз`яснень, викладених в п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», при розгляді справи про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок, що набрав законної сили, або постанову суду у справі про адміністративне правопорушення, цей вирок або постанова обов`язкові для суду лише з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Тому, розглядаючи позов, який випливає з кримінальної справи чи зі справи про адміністративне правопорушення, суд не вправі обговорювати вину відповідача, а може вирішувати питання лише про розмір відшкодування.
З огляду на викладене, вина відповідача ОСОБА_1 встановлена за вказаних у постанові Голованівського районного суду Кіровоградської області від 16.04.2020р., яка набрала законної сили, доказуванню під час судового розгляду даної цивільної справи не підлягає. Частиною 1 ст.40 КУпАП, встановлено, якщо в результаті вчиненні адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду -незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.
Згідно ч.3 ст.40 КУпАП, в інших випадках питання про
відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.
Частиною 2 статті 16 Цивільного кодексу України визначено, що одним із способів захисту цивільних прав є відшкодування майнової шкоди.
Відповідно до ст.22 ЦК України особа, які завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є зокрема і втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням чи пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Згідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (ч.2 ст.1166 ЦК України). Згідно роз`яснень, викладених в п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» (з наступними змінами), розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.
Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди (постанова Верховного Суду від 06.02.2019 року у справі №163/2298/16-ц). Відповідно до п.5 ч.3 ст.2, ч.1 ст.13 ЦПК України до основних засад (принципів) цивільного судочинства належить диспозитивність, згідно якого суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно положень ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Як вже встановлено судом, на обгрунтування позовних вимог прокурором надано розрахунок розміру шкоди, що становить 24 992 грн.
Відповідач доказів щодо відсутності його вини у завданні шкоди майну, що знаходиться на території Голованівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області не надав.
З огляду на вказане, а також те, що шкода, заподіяна ОСОБА_1 державі в особі Голованівської селищної раді у добровільному порядку не відшкодована, тому підлягає стягненню у судовому порядку.
Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі задоволення позову покладаються на відповідача.
Як вбачається з наданого платіжного доручення, прокуратурою Кіровоградської області за подання даного позову до суду, сплачено судовий збір в розмірі 2270 грн. (а.с. 12), що підлягає відшкодуванню.
Зібрані у справі докази та їх належна оцінка, вказують на наявність підстав для задоволення позову та стягнення на користь прокуратури Кіровоградської області судового збору в сумі 2270 грн., сплаченого при подачі позовної заяви до суду, виходячи з розміру, встановленого п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір".
Підстави для допущення до негайного виконання судового рішення та для скасування заходів забезпечення позову відсутні.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1, 2, 4, 5, 12, 13, 76-89, 141, 258, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України,суд, -
Позов керівника Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області Горщака М.Л. в інтересах держави Голованівської селищної ради до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди заподіяної внаслідок вчинення адміністративного правопорушення - задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) РНОКПП НОМЕР_1 на користь Кіровоградської обласної прокуратури (код ЄРДПОУ 02910025, вул.Верхня Пермська, 4 м.Кропивницький) витрати по сплаті судового збору у розмірі 2270 грн.
Місце знаходження Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області: вул.Паркова, буд. №13, смт. Голованівськ Голованівського району Кіровоградської області.
Місце знаходження Голованівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області : вул.Соборна, буд. №48, смт. Голованівськ Голованівського району Кіровоградської області.
Місце проживання відповідача ОСОБА_1 : АДРЕСА_2 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення суду може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Голованівський районний суд Кіровоградської області.

Заочне рішення суду набирає законної сили, якщо протягом строку, встановленого ЦПК України,не подані заяви про його перегляд або після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Шкамерда К. С.