Справа № 658/917/21
(провадження №2/658/708/21)
10 серпня 2021 року Каховський міськрайонний суд Херсонської області в складі:
головуючого судді Лященко В.В.
за участю секретаря Яковлєвої А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м.Каховці Херсонської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Херсонобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії,
В березні 2021 року позивач звернувся до суду із вказаним позовом, посилаючись на те, що 15.02.2020 року уповноваженими представниками оператора системи, від якого споживач одержував електричну енергію АТ «Херсонобленерго», при перевірці дотримання споживачем ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 , встановлено факт порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме безоблікове користування електроенергією шляхом самовільного підключення з ввідних до облікових провідників, які розташовані в розподільчому щитку до внутрішньо будинкової мережі квартири, при цьому електрична енергія споживається, але приладом обліку електричної енергії не обліковується. Внаслідок порушення ПРРЕЕ складено акт №133651. На підставі даного акту комісією Каховського РЕМ визначено величину обсягу електричної енергії, яка підлягає оплаті, загальна сума якої складає 12 504, 01 грн., яку у добровільному порядку не відшкодовано. В зв`язку з чим, з врахуванням уточнюючих позовних вимог, позивач просить суд стягнути з ОСОБА_1 на свою користь зазначену суму, а також понесені судові витрати.
Ухвалою суду від 12.04.2021 року було відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.
В судове засідання представник позивача не з`явився, заявою від 05.05.2021 року просив розглянути справу за його відсутності, на позовних вимогах наполягав, проти винесення заочного рішення не заперечував.
Відповідач в судове засідання не з`явилася, про час та місце судового засідання повідомлялася належним чином, в порядку п.4 ч.8 ст.128 ЦПК України, про що свідчить поштовий конверт, який повернувся на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» та через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет - kh.ks.court.gov.ua. Причину своєї неявки не повідомила, відзив на позов не подала.
Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню з наступних підстав.
Положенням ст.5 ЦПК України визначено, що суд, здiйснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Перелiк способів захисту цивiльних прав та iнтересiв міститься в статтi 16 ЦК України. Цей перелiк не є вичерпним i суд може захистити цивiльне право або інтерес iншим способом, що встановлений законом або договором.
Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст.ст. 56-58, 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» та Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 14.03.2018 року № 312.
Статтею 714 ЦК України визначено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Частиною 1 ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу.
Згідно п. 3 ч. 1. ст. 57 цього Закону, електропостачальники мають право на своєчасне та в повному обсязі отримання коштів за продану електричну енергію та послуги з постачання електричної енергії відповідно до укладених договорів.
Згідно п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» , правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.
Згідно п.п.20 п.5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, споживач зобов`язаний не допускати без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодувати збитки, завдані оператору системи у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
Пунктом 8.2.5. Правил у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.
В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.
Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.
Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.
У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.
Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.
З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 є фактичним споживачем електричної енергії за адресою АДРЕСА_1 , оскільки мешкає у зазначеній квартирі.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 5 Закону України Про житлово-комунальні послуги комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України Про житлово-комунальні послуги, споживач має право одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів. Такому праву прямо відповідає визначений п. 5 ч. 2 ст. 7 цього Закону обов`язок споживача оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами.
Таким чином, згідно із зазначеними нормами закону споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Факт відсутності письмового договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 17.01.2019 р. у справі № 486/156/17.
При проведенні перевірки 15.02.2020 року встановлено, що ОСОБА_1 користувалася електроенергією шляхом самовільного підключення з ввідних до облікових провідників, які розташовані в розподільчому щитку до внутрішньо будинкової мережі квартири, при цьому електрична енергія споживалася, але приладом обліку електричної енергії не обліковувалася, про що складено акт №133651 від 15.02.2020 року. Під час складання акту ОСОБА_1 була ознайомлена з ним, про що свідчить відмова від підпису останньої, зауваження до акту відсутні.
Відповідно до протоколу засідання комісії Каховського РЕМ по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ №337 від 31.03.2020 року, перевірено правильність складання акту про порушення ПРРЕЕ №133651 від 15.02.2020 року, визначено вид порушення ПРРЕЕ, а також проведений розрахунок збитків по акту порушення ПРРЕЕ.
За встановлених обставин, перевіривши підстави та порядок нарахування вартості збитків, заподіяних внаслідок порушення ПРРЕЕ, зважаючи на те, що зазначена вартість у добровільному порядку відповідачем не відшкодована, оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд вважає, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню в повному обсязі.
Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України, із ОСОБА_1 на користь позивача підлягають стягненню понесені та документально підтвердженні судові витрати по оплаті судового збору в розмірі 2 270, 00 грн.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 141, 263-265, 279, 280-284 ЦПК України, суд
Позов Акціонерного товариства «Херсонобленерго» задовольнити.
Стягнути із ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства «Херсонобленерго» вартість збитків заподіяних, порушенням ПРРЕЕ, у розмірі 12 504, 01 (дванадцять тисяч п`ятсот чотири грн. одна коп.) грн., а також судові витрати у розмірі 2 270, 00 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення, шляхом подання апеляційної скарги із врахуванням п. 15.5 розділу ХII «Перехідні положення» ЦПК України, тобто до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, до Херсонського апеляційного суду через Каховський міськрайонний суд Херсонської області.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя В. В. Лященко