П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 липня 2021 року м. Київ

Справа № 361/8884/15-ц

Провадження №22-ц/824/9046/2021

Резолютивна частина постанови оголошена 28 липня 2021 року

Повний текст постанови складено 29 липня 2021 року

Київський апеляцій суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача Стрижеуса А.М.,

суддів: Поливач Л.Д., Шкоріної О.І.

секретаря: Журавльова Д.Д.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1

відповідач - ОСОБА_2 ,

треті особи - ОСОБА_3 , ОСОБА_4

розглянувши цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 17 лютого 2021 року, у справі за заявою ОСОБА_2 про перегляд рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 10 травня 2017 року за нововиявленими обставинами у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання недійсним заповіту, -

В С Т А Н О В И В:

У січні 2020 року ОСОБА_2 звернувся до Броварського міськрайонного суду Київської області із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 10 травня 2017 року, ухваленого у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання недійсним заповіту. Дане рішення набрало законної сили.

Заява мотивована тим, що заявнику 15.11.2017 року стало відомо про те, що голова Літочківської сільської ради ОСОБА_8 не тільки бачив 26 червня 2007 року ОСОБА_5 , а й спілкувався із заповідачем. Також стало відомо, що секретар сільської ради ОСОБА_9, якою посвідчений заповіт, уже приступила до роботи після декретної відпустки. Звертає увагу на документи, отримані з Державного архіву Київської області, які підтверджують те, що під час проведення виборів народних депутатів України 30 вересня 2007 року, адекватність стану та дієздатність ОСОБА_5 була перевірена представниками виборчої комісії, що є доказом неправдивості показів свідків, допитаних у суді 03.03.2016 року. Вважає, ці обставини є нововиявленими та просить скасувати рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 10 травня 2017 року.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 17 лютого 2021 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_6 про перегляд рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 10 травня 2017 року за нововиявленими обставинами.

Не погоджуючись з постановленою ухвалою суду, ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просив скасувати ухвалу суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким заяву задовольнити, скувати рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 10 травня 2017 року.

В суді апеляційної інстанції ОСОБА_2 , підтримав доводи апеляційної скарги із викладених в ній підстав.

Третя особа ОСОБА_4 проти доводів апеляційної скарги заперечувала, посилаючись на законність та обґрунтованість рішення суду.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши матеріали справи і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Встановлено, що рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 10 травня 2017 року задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ..

Визнано недійсним заповіт, посвідчений секретарем виконкому Літочківської сільської ради Броварського району Київської області ОСОБА_9 26 червня 2007 року за реєстром №183, складений від імені ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Задовольняючи позов ОСОБА_1 про визнання заповіту недійсним, суд першої інстанції оцінивши висновок судово-психіатричної експертизи в сукупності з іншими дослідженими у суді доказами, прийшов до висновку про наявність підстав, передбачених частиною 1 статті 225 ЦК України для визнання недійсним оспорюваного заповіту, оскільки позивач довела, що ОСОБА_5 у момент складання заповіту від 26 червня 2007 року не міг усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

Ухвалою Апеляційного суду Київської області від 25 вересня 2017 року та постановою Верховного Суду від 14 листопада 2019 року вищевказане судове рішення залишене без змін.

Відповідно до ч.1 ст. 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 423 ЦПК України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Отже, нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Вказані правові норми передбачають, що це мають бути обставини, які є істотними, тобто, такими, що якби вони були відомі раніше, то суд ухвалив би інше рішення; вони є нововиявленими, а не новими обставинами, тобто, існували на час розгляду судом спору; вони входять до предмету доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Підставою перегляду будь-якого судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами є те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники розгляду справи не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї.

Звертаючись із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду, заявником зазначено, що 15 листопада 2017 року йому стало відомо про те, що голова Літочківської сільської ради ОСОБА_8 не тільки бачив 26 червня 2007 року ОСОБА_5 , а й спілкувався із заповідачем. Також стало відомо, що секретар сільської ради ОСОБА_9, якою посвідчений заповіт, уже приступила до роботи після декретної відпустки. Звертає увагу на документи, отримані з Державного архіву Київської області, які підтверджують те, що під час проведення виборів народних депутатів України 30 вересня 2007 року, адекватність стану та дієздатність ОСОБА_5 була перевірена представниками виборчої комісії, що є доказом неправдивості показів свідків, допитаних у суді 03.03.2016 року. Вважає, ці обставини є нововиявленими та просить скасувати рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 10 травня 2017 року. Вказував, що свідки ОСОБА_8 і ОСОБА_9 можуть надати покази про те, що його батько під час складання заповіту був в адекватному, дієздатному стані, міг розмовляти. Покази цих свідків спростовують покази інших свідків, які допитувались судом. Вважає, що свідки, які допитані 03.03.2016 року, давали неправдиві покази, які суперечать іншим матеріалам справи, та судова посмертна експертиза також викликає сумніви, оскільки ґрунтується на завідомо неправдивих поясненнях позивача та свідків. Просить скасувати судове рішення від 10 травня 2017 року та призначити у справі посмертну судово-психіатричну експертизу.

Відмовляючи у задоволенні заяви ОСОБА_10 про перегляд рішення за нововиявленими обставинами суд першої інстанції виходи з того, вказані обставини не є нововиявленими, оскільки заявник на час розгляду справи був обізнаний про існування таких свідків, які бачили спадкодавця 26 червня 2007 року, що й сам не заперечував у судовому засіданні, проте не заявляв клопотання про їх виклик до суду свідками.

Крім того, на підтвердження існування нововиявлених обставин, заявник надав до суду копію протоколу дільничної виборчої комісії про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці №65 територіального виборчого округу №93 щодо проведення позачергових виборів народних депутатів України 30 вересня 2007 року. У цьому протоколі члени виборчої комісії підтвердили те, що ОСОБА_5 був у списках для голосування, взяв участь у голосуванні і був в адекватному стані. У листі Державного архіву Київської області від 09.11.2017 року також повідомлено про участь у голосуванні ОСОБА_5 у виборах Президента України 25 травня 2014 року.

Проте, вищевказані докази не можуть свідчити про стан спадкодавця ОСОБА_5 станом на час складання оспорюваного заповіту (26.10.2007), оскільки стосуються подій, які були значно пізніше, тому не можуть вплинути на оцінку обставин, здійснену судом при ухваленні рішення, яке переглядається.

Загалом доводи заява про перегляд рішення за нововияленими обставинними зводяться до посилань на неправдивість показів свідків та незгоди із посмертною судово-психіатричною експертизою.

Щодо цих аргументів, суд першої інстанції зазначив, що заявником не надано належних доказів того, що свідки, які були попереджені про кримінальну відповідальність, надали неправдиві покази у суді. Також, суд не вправі переоцінювати висновок експертизи, оскільки переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи, не є підставою для перегляду рішення за нововиявленими обставинами.

Таким чином, зазначені обставини, на які посилається заявник у своїй заяві, не є підставами для перегляду рішення суду у зв`язку з нововиявленими обставинами, передбаченими статті 423 ЦПК України, та ці обставини не спростовують факти, встановлені судом на час розгляду справи і покладені в основу судового рішення, та не можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається

Колегія суддів погоджується із таким висновком суду першої інстанції.

Пунктом 3 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 30 березня 2012 року роз`яснено, що нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин (частина друга статті 361 ЦПК України).

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 361 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до п.4 цієї постанови, вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини.

Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.

Обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не пов`язані з вимогою в цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими обставинами і можуть бути підставою для пред`явлення нової вимоги (зокрема, погіршення майнового стану відповідача після ухвалення рішення про стягнення з нього аліментів).

За змістом п.6 зазначеної постанови, судове рішення не може переглядатись у зв`язку з нововиявленими обставинами у разі якщо обставини, передбачені частиною другою статті 361 ЦПК України, відсутні, а є підстави для перегляду судового рішення в апеляційному чи касаційному порядку або Верховним Судом України, а також якщо обставини, визначені частиною другою статті 361 ЦПК України, були або могли бути відомі заявникові на час розгляду справи.

За таких обставин колегія суддів вважає, що заявником не наведені обставини, які б могли кваліфікуватися як нововиявлені в розумінні положень ЦПК України як підстави для скасування рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 15 вересня 2014 року, оскільки обставина, зазначена заявником, не є в розумінні чинного законодавства України нововиявленими.

Доводи апеляційної скарги зводяться фактично до переоцінки доказів, яким судом надана належна правова оцінка, на правильність висновків суду не впливають та їх не спростовують.

Нових доказів до апеляційної скарги ОСОБА_2 не надано, підстави для переоцінки доказів, які наявні в матеріалах справи, відсутні.

Порушень норм матеріального та процесуального права, які призвели б до неправильного вирішення справи, колегією суддів не встановлено.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст.259, 268, 367, 374, 375, 381-384, 390 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - залишити без задоволення.

Ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 17 лютого 2021 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом 30 днів до Верховного Суду з дня складення повної постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач: А.М. Стрижеус

Судді: Л.Д. Поливач

О.І. Шкоріна