ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/3923/20 Провадження № 2/636/159/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

12 серпня 2021 року Чугуївський міський суд Харківської області

в складі : головуючого - судді Гуменного З.І.,

за участю секретаря судового засідання Шикової К.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Чугуєві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Чугуївська державна нотаріальна контора Харківської області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про надання додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_3 .

Позивач в заяві вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилася спадщина на 1/3 частину квартири за адресою: АДРЕСА_1 . ОСОБА_3 за життя заповіту не склав. Вона не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не приймала участі у приватизації вищевказаної квартири. Про те, що її батько та мати були власниками даної квартири вона дізналась лише після того як почала оформлювати спадщину на спадкове майно після смерті матері ОСОБА_4 . Копію технічного паспорту та копію свідоцтва про право власності вона отримала 13.08.2020 коли здійснювала оформлення спадкового майна після смерті своєї матері ОСОБА_4 . Позивач звернулась до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини після смерті свого батька ОСОБА_3 , однак їй повідомили, що вона пропустила строк для прийняття спадщини.

Позивач у судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи без її участі.

Відповідач у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, про дату та час розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, шляхом направлення судових повісток та СМС-повідомлення за його заявою. Також, відповідач викликався до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Враховуючи, що відповідно до положень ст. 128 ЦПК України, з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи, а також те, що позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, а відповідач відзив не подав, наявні всі умови, встановлені ст. 280 ЦПК України, які необхідні для ухвалення заочного рішення.

Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Більше того, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

Представник третьої особи надав заяву про розгляд справи за його відсутності, просив винести рішення відповідно до чинного законодавства.

Приймаючи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, його значення для сторін, за письмової згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи без участі сторін та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на підставі наявних матеріалів справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Оцінивши письмові докази, що містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлені наступні факти і відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 у смт. Есхар, Чугуївського району, Харківської області помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 10).

Згідно свідоцтва про право власності від 26.09.2006, ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_4 належало на праві спільної сумісної власності по 1/3 частині кожному квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 16). Тобто після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина у вигляді 1/3 частини квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач ОСОБА_1 є донькою померлого ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_2 (а.с. 67), свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_3 , згідно якого вона змінила прізвище з ОСОБА_1 на ОСОБА_1 (а.с. 13), та витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища згідно якого вона змінила прізвище з ОСОБА_1 на ОСОБА_1 (а.с. 12).

Після смерті ОСОБА_3 позивач ОСОБА_1 у строк, встановлений для прийняття спадщини, не звернулась до нотаріальної контори.

Згідно ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В частинах 1-2 ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» встановлено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Спадкоємцем померлого ОСОБА_3 також є відповідач по справі - ОСОБА_2 , як вказує позивач.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, та враховуючи, що позивач не надала заяву про прийняття спадщини в установлений законом строк, оскільки їй не було відомо про наявність спадщини, тому суд вважає за можливе визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, таким чином позов підлягає задоволенню.

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Керуючись ст. ст. 3, 4, 10, 259, 263, 265, 268, 272, 273, 280-283 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Чугуївська державна нотаріальна контора Харківської області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 у с. В.Вісь, Ріпкинського району, Чернігівської області, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , терміном у 3 (три) місяці, який рахувати з дня набрання рішенням законної сили.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя -