Борівський районний суд Харківської області
справа: № 614/434/21
провадження: 2/614/172/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н ЕМ У К Р А Ї Н И

12.08.2021 справа № 614/341/21

Борівський районний суд Харківської області в складі судді Гуляєвої Г.М.,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2 , Борівської селищної ради Харківської області

про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

за участю учасників справи:

позивача: не з`явився,

відповідачів: не з`явилися,

У С Т А Н О В И В :

1. Короткий зміст позовних вимог

30.06.2021 ОСОБА_3 звернувся до Борівського районного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_4 , Борівської селищної ради Харківської області, в якому просив визначити йому додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Як на підстави позовних вимог ОСОБА_3 посилається на наступні обставини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , яка на момент смерті була зареєстрована та мешкала за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно довідки, виданої виконавчим комітетом Ізюмської с/ради Борівського р-ну Харківської обл. від 19.11.2020 №655, з нею на момент смерті проживали ОСОБА_5 - чоловік померлої, ОСОБА_4 - син померлої, ОСОБА_6 - невістка померлої, ОСОБА_7 - онука померлої

Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 9,28 га, кадастровий №:06:001:0024, розташована на території Ізюмської с/ради Борівського р-ну Харківської обл.

ОСОБА_4 залишила заповіт на ім?я ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Борівського районного нотаріального округу Бондаренко О.І. 18.06.2013 №1479.

З ОСОБА_4 позивач не був у родинних відносинах, разом не проживали і про її смерть йому не було відомо.

Коли позивачу стало відомо про існування заповіту він звернувся до Борівської ДНК з заявою про прийняття спадщини за заповітом.

10 жовтня 2020 р. державним нотаріусом Борівської ДНК позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії на підставі ст.1270 ЦК України, у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини, про що була винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Державним нотаріусом було встановлено, що спадщину фактично прийняли ОСОБА_4 - син померлої та ОСОБА_5 - чоловік померлої.

На підставі п.2 ст.1272 ЦК України ОСОБА_4 30 липня 2020 р. написав заяву , яка засвідчена секретарем Ізюмської с/ради Борівського р-ну Харківської обл., якою надав згоду на прийняття спадщини поза межами встановленого законом шестимісячного строку спадкоємцем ОСОБА_3 .

На момент звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , спадкоємець ОСОБА_5 помер.

2. Позиції учасників справи

Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 09.07.2021 відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження.

Станом на 12.08.2021 до Борівського районного суду Харківської області відзиву на вказану позовну заяву не надійшло.

В підготовче судове засідання позивач надав заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи за його відсутності.

Відповідач ОСОБА_4 у підготовче судове засідання не з?явився, надав заяву про визнання позову та розгляд справи без його участі.

Від представника Борівської с/ради надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Суд вважає можливим розглянути справу у відсутності сторін, які заявили про розгляд справи за їх відсутності, на підставі наявних у справі матеріалів, без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 3 ст.211, ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Згідно ч. 3,4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем, в порядку, встановленому ст. 206 цього Кодексу.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

3. Встановлені в судовому засіданні обставини справи

Згідно копії заповіту від 18 червня 2013 р., ОСОБА_4 на випадок своєї смерті належну їй земельну ділянку площею 9,28 га, надану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Ізюмської с/ради Борівського р-ну Харківської обл. заповідає ОСОБА_3 (а.с.6-7). Відповідно до копії свідоцтва про смерть ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.8). ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с.9). ОСОБА_4 на підставі п.2 ст.1272 ЦК України надав згоду на прийняття спадщини за межами встановленого законом шестимісячного строку спадкоємцем згідно заповіту від 18 червня 2013 р. ОСОБА_3 , що підтверджується копією заяви від 30 липня 2020 р. (а.с.10). ОСОБА_4 до дня своєї смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ; разом з нею на день смерті за вищезазначеною адресою були зареєстровані: ОСОБА_5 - чоловік, ОСОБА_4 - син, ОСОБА_6 - невістка, ОСОБА_7 - онука; що підтверджується копією довідки виконавчого комітету Ізюмської с/ради Борівського р-ну Харківської обл. (а.с.11). ОСОБА_4 передана у приватну вдасність земельна ділянка площею 9,28 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Ізюмської с/ради; що підтверджується копією Державного акту на право приватної власності на землю (а.с.12). Згідно копії постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 10 жовтня 2020 р. Борівської ДНК Харківської обл., відмовлено ОСОБА_8 у вчиненні нотаріальної дії - видачі на ім?я його довірителя ОСОБА_3 свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 (а.с.13).

4. Релевантні джерела права й акти їх застосування

За загальним правилом положення про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17 та у постанові від 26 червня 2019 року № 61-38298св18.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

5. Мотиви, з яких виходить суд при ухваленні рішення

Як вбачається із встановлених судом обставин, ОСОБА_3 відповідно до заповіту від 18.06.2013 є спадкоємцем на майно після смерті ОСОБА_4 .

Суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Глави 10 Розділу 2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Необхідність нотаріусом вчинити дії для повідомлення спадкоємця про відкриття спадщини, здійснити виклик спадкоємця за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі відповідає правовому висновку Верховного Суду України викладеному у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17.

Встановивши, що ОСОБА_3 був необізнаний про наявність заповіту, складеного на його користь, оскільки спадкова справа після смерті спадкодавця ОСОБА_4 не заводилася, й відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом, суд приходить до висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Вказане узгоджується з правовими висновками Верховного Суду, викладеними в постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17.

6. Висновки суду за результатами розгляду справи

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне позов задовольнити і визначити ОСОБА_3 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом.

З урахуванням викладеного, керуючись ст.ст.12, 13, 81, 200, 206, ч. 3 ст. 211, ч. 2 ст. 247, 264, 265, 273, п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, на підставі ст.ст.1220, 1222, 1269,1270, 1272 Цивільного Кодексу України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Борівської селищної ради Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) додатковий строк для подачі заяви до нотаріусу про прийняття спадщини за заповітом, посвідченим приватним нотаріусом Борівського районного нотаріального округу Бондаренком О.І. 18.06.2013 за №1479 після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.

Рішення суду може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня його проголошення апеляційної скарги через Борівський районний суд Харківської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя ГУЛЯЄВА Г. М.