Справа № 308/7628/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 березня 2021 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області

у складі: головуючого - судді Данко В.Й.,

з участю секретаря судового засідання Павлюх Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді, в приміщенні суду, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради, за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору Приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Іванова Юлія Олександрівна про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Ужгородської міської ради, за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору Приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Іванова Ю.О. про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Мотивуючи свої вимоги вказує на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла баба позивача ОСОБА_2 , а ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його батько ОСОБА_3 . Позивач вказує, що власником помешкання за адресою: АДРЕСА_1 була ОСОБА_2 , тому після їх смерті, заявою від 30.03.2020 року ним прийнято спадщину після ОСОБА_2 . Після звернення до нотаріуса, для належного прийняття заяви, на вимогу нотаріуса через розбіжності в написанні прізвища йому довелось звернутись до експертної установи.

Експертним висновком Ужгородського бюро лінгвістичних експертиз №056/1043-а підтверджено, що розбіжності документальними записами прізвища українською мовою виникли при його множинних (українсько-російському у російсько-українському) перетвореннях і зумовлені не послідовним застосуванням етимологічного й транслітераційного підходів, що є типовою девіацією в умовах українсько-російської двомовності. Згідно з чинним правописом нормативний запис прізвища українською мовою- ОСОБА_4 .

У ході спадкового провадження нотаріусом 01.07.2020 року встановлено, що ОСОБА_2 за життя склала заповіт сина ОСОБА_3 , який було посвідчено приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Дудись В.Н. 27.01.2012 року та зареєстровано у реєстрі за № 150, номер запису у спадковому реєстрі 52355394. ОСОБА_3 проживав і був зареєстрований в помешканні померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 на час її смерті. ОСОБА_3 не заявив про відмову від спадщини і таким чином прийняв спадщину після померлої ОСОБА_2 .

Позивач вказує про те, що через короткий проміжок часу між смертями ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , його батько не встиг оформити свої спадкові права. Однак, про вказані обставини він довідався тільки із відповіді приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Іванової Ю.О. від 30.07.2020 року №34/02-14 при зверненні із заявою про прийняття спадщини.

Позивачем не було подано в межах шестимісячного строку заяву про прийняття спадщини після смерті батька позивача ОСОБА_3 , при цьому він єдиним спадкоємцем померлого, інших спадкоємців за заповітом чи законом немає.

Оскільки, позивач у встановлений законом шестимісячний строк він не зміг звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, у зв`язку із тим, що про існування вищевказаного заповіту, прийняття спадщини ОСОБА_3 після померлої ОСОБА_2 йому стало відомо від нотаріуса 30.07.2020 року, що є поважними причинами, просить суд ухвалити рішення, яким визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили.

Позивач ОСОБА_1 в судове засіданні не з`явився. Однак, надав суду заяву, в якій позовні вимоги підтримує, просить суд їх задовольнити та розглянути справу за його відсутності.

Представник відповідача ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився. Однак, надав суду заяву, в якій просить суд розглянути справу за його відсутності на підставі наявних матеріалів у справі.

Третя особа - Приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Іванова Ю.О. в судове засідання не з`явилася. Однак, надала заяву про розгляд справи без її участі.

У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, надавши оцінку наявним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу окремо шляхом їх всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження, суд приходить до наступного висновку.

По справі встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла баба позивача ОСОБА_2 (Повторне Свідоцтво про смерть Серії НОМЕР_1 від 13.05.2020 року), а ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_3 ( Повторне Свідоцтво про смерть Серії НОМЕР_2 від 13.05.2020 року).

Факт родинних зв`язків між позивачем та померлим ОСОБА_3 підтверджується наявною в матеріалах справи копією Свідоцтва про народження Серії НОМЕР_3 від 23.09.1989 року (Повторне).

Також, факт родинних зв`язків між померлим ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та померлою ОСОБА_2 підтверджується оглянутою судом копією Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження за № 1 від 12.05.2020 року.

З наданої приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Іванової Ю.О. на виконання ухвали суду від 05.10.2020 року про витребування доказів копії спадкової справи № 06/2020 вбачається, що за життя ОСОБА_2 27.01.2012 року склала заповіт, яким все своє майно в тому числі і житлову квартиру за адресою: АДРЕСА_1 заповіла своєму синові ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

З наявного у спадковій справі Довідки № 365/18-06 від 29.05.2020 року виданої виконавчим комітетом Ужгородської міської ради вбачається, що на момент смерті ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 її син ОСОБА_3 був зареєстрований її син, у зв`язку з чим вважався таким, що прийняв спадщину у порядку ч. 3 ст. 1268 ЦК України.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 30.03.2020 року звернувся до приватного нотаріуса Ужгородського районного нотаріального округу Асаулюк А.В. із заявою про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті його баби ОСОБА_2 .

З наявної копії експертного висновку Українського бюро лінгвістичних експертиз №056/1043-а від 15.07.2020 року наданого на запит ОСОБА_1 встановлено, що розбіжності документальними записами прізвища українською мовою виникли при його множинних (українсько-російському у російсько-українському) перетвореннях і зумовлені не послідовним застосуванням етимологічного й транслітераційного підходів, що є типовою девіацією в умовах українсько-російської двомовності. Згідно з чинним правописом нормативний запис прізвища українською мовою - ОСОБА_4 .

Однак, листом № 34/02-14 від 30.07.2020 року приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Івановою Ю.О. повідомлено позивача про той факт, що його батько ОСОБА_3 прийняв спадщину після померлої матері ОСОБА_2 як спадкоємець за заповітом у порядку частини 3 статті 1268 ЦК України, але не встиг оформити свої спадкові права у зв`язку із його смертю ІНФОРМАЦІЯ_2 . У зв`язку з чим, позивачу роз`яснено про необхідність звернутися до суду для встановлення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини після померлого батька ОСОБА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Статтею 1272 ЦК України визначено, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, зокрема, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття.

Згідно п. 24 вищевказаної Постанови особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Оцінюючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини суд виходить з того, що через ситуацію, яка склалась у позивача, він дійсно не мав змоги своєчасно звернутися до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини, так як не знав про неприйняття спадщини спадкоємцем, який був вказаний у заповіті спадкодавця.

З урахуванням всіх обставин справи, враховуючи вимоги ст. 81 ЦПК України - кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, виходячи із принципів розумності та справедливості, зважаючи на те, що обставини, на які посилається позивач, знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, суд приходить до висновку, що позов є обґрунтованим та підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 1268, 1269, 1272 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 223, 263-265, 273, 354, 355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради, за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору Приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Іванова Юлія Олександрівна про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду

Рішення може бути оскаржено в загальному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів до Закарпатського апеляційного суду і набере законної сили в разі неподання такої в установлений строк.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду: В.Й. Данко