Провадження № 2/760/6470/21
УХВАЛА

про перерву в підготовчому засіданні

29 липня 2021 року Солом`янський районний суд міста Києва в складі судді Зуєвич Л.Л., за участю:

секретаря судового засідання - Кушніра Р.С.;

представника позивача - Цирулевський Р.О. (ордер від 29.07.2021),

представника відповідача-1 - Шевченко Д.С. (самопредставництво),

представника ОСОБА_1 - Авраменко Ю.М. (ордер від 17.06.2021),

представника ОСОБА_2 - Авраменко Ю.М. (ордер від 19.11.2020),

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в місті Києві матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_3 /далі - ОСОБА_3 / (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ; адреса представника: АДРЕСА_2 ) до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) /далі - Департамент/ (; місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Трьохсвятительська, буд. 4-В, адреса для листування: 01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 32-А), приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Губерської Наталії Леонідівни /далі - приватний нотаріус Губерська Н.Л./ (адреса: 01021, м. Київ, вул. Липська, 9-а), приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Пушняк Тетяни Іллівни /далі - приватний нотаріус Пушняк Т.І./ (адреса: АДРЕСА_3 ), треті особи: товариство з обмеженою відповідальністю «Протасівська Династія» /далі - ТОВ «Протасівська Династія»/ (, місцезнаходження: 03038, м. Київ, вул. Городня, буд. 16), ОСОБА_1 /далі - ОСОБА_1 / (РНОКПП: НОМЕР_2 ; адреса: АДРЕСА_4 ), ОСОБА_2 /далі - ОСОБА_2 / (РНОКПП: НОМЕР_3 ; адреса: АДРЕСА_5 ), про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень,

В С Т А Н О В И В:

Рух справи

27.07.2020 до Шевченківського районного суду міста Києва надійшла позовна заява, за підписом представника заявника - адвоката Цирулевського Р.О. (діє на підставі ордеру), в якій позивач просив суд скасувати реєстрацію Декларації про готовність до експлуатації об`єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорта, здійснену 21.11.2016 за номером КВ 32 Департаментом.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 03.08.2020 вказану позовну заяву прийнято до провадження, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження.

18.09.2020 до Шевченківського районного суду міста Києва від представника позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог, в якій він просить:

- скасувати реєстрацію Декларації про готовність до експлуатації об`єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорта, здійснену 21.11.2016 за номером КВ 32 Департаментом;

- скасувати рішення приватного нотаріуса Губерської Н.Л. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 32798183 від 08.12.2016, на підставі якого до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено запис про право власності; номер запису про право власності: 17895983;

- скасувати рішення приватного нотаріуса Пушняк Т.І. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 53069976 від 10.07.2020, на підставі якого до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено запис про право власності; номер запису про право власності: 37266774.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 20.11.2020, залишеною без змін постановою Київського апеляційного суду від 25.01.2021, справу передано за підсудністю до Солом`янського районного суду міста Києва.

Справа направлена до Солом`янського районного суду міста Києва з супровідним листом Шевченківського районного суду міста Києва від 10.02.2021 та надійшла до Солом`янського районного суду міста Києва 11.03.2021.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.03.2021 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 16.03.2021 вказану позовну заяву прийнято до провадження, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 20.05.2021.

Враховуючи клопотання представника позивача, ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 20.05.2021 підготовче засідання у даній цивільній справі було відкладено до 29.07.2021.

29.07.2021 в судове засідання з`явилися представник позивача, відповідача-1 (Департамент) та представник третіх осіб ( ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ).

Присутнім оголошувався склад суду та роз`яснювалось право на відвід. Відводів складу суду не заявлено.

Щодо позовної заяви третьої особи

19.05.2021 на адресу суду надійшла позовна заява третьої особи ( ОСОБА_2 ), в якій він просить:

- Визнати недійсним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 23468557 від 06.08.2015, 16:21:00 державного реєстратора Управління державної реєстрації, Головного територіального управління юстиції у м. Києві Скляренко Олексія Миколайовича про право власності про державну реєстрацію права власності ОСОБА_3 на житловий будинок (літера «А») загальна площа, 423,00 кв.м., адреса: АДРЕСА_6 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00.

- Визнати недійсним акт приймання-передачі нерухомого майна від 14.02.2017, серія та номер 447, 448, виданий приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Разумовою Ольгою Іванівною про передання ОСОБА_3 до статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю «Протасівськй династія» () нерухомого майна: житловий будинок (літера «А»), загальною площею 423 кв. м. та земельної ділянки кадастровий № 00:72:453:0043, адреса: АДРЕСА_6 .

- Визнати недійсним та скасувати державну реєстрацію права власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Протасівська династія» () на житловий будинок (літера «А»), загальна площа 423,00 кв.м., адреса: АДРЕСА_6 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, який вчинений на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 48997382 від 03.10.2019 державним реєстратором Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Полянцевою Ольгою Миколаївною.

Заслухавши думку учасників, дослідивши подану позовну заяву ОСОБА_2 , суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 52 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу.

Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача.

Після вступу у справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням учасника справи розглядається спочатку.

Статтею 195 ЦПК України передбачено, що положення статей 193 і 194 цього Кодексу застосовуються до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження.

Так, за приписами статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження за первісним позовом.

Зазначена стаття встановлює окремі умови прийняття до розгляду зустрічного позову, тобто вона вказує на один із способів захисту відповідача проти пред`явленого до нього позову.

Способами захисту проти позову можуть бути: невизнання позову, заперечення проти нього і зустрічний позов.

Зустрічний позов - це активний захист проти позову. Зустрічний позов в залежності від ситуації може бути найбільш дієвим засобом захисту відповідача проти позову, тому що спрямований на повне чи часткове виключення підстав первісного позову.

З аналізу наведених правових норм можна дійти висновку, що право подати до однієї або декількох сторін позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, для його спільного розгляду з первісним позовом не є абсолютним. Зазначене право може бути реалізовано за умови дотримання загальних правил подання позовів, а також правил пред`явлення позовів третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, встановлених процесуальним законодавством, тобто положень ст.ст. 52, 175-177 ЦПК України.

На відміну від зустрічного позову, який повинен бути лише взаємопов`язаним з первісним, позовна заява третьої особи, відповідно до положень ч. 1 ст. 52 ЦПК України має містити самостійні вимоги саме щодо предмету спору у справі. При цьому, під предметом спору слід розуміти матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем та відповідачем.

При цьому процесуальним правом самостійно ініціювати зустрічний позов чи змінити сторони існуючого судового провадження треті особи за приписами чинного ЦПК України не наділені.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2019 у справі № 916/542/18 (провадження № 12-65гс19) викладено правову позицію за змістом якої:

«Ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Таким чином, у процесі розгляду судом спору між позивачем і відповідачем третя особа з метою захисту свого права може заявити самостійні вимоги саме щодо предмета спору, якщо вважає, що саме їй належить право на предмет спору чи його частину. При цьому як предмет спору слід розуміти матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

Отже, на відміну від зустрічного позову, який повинен бути лише взаємопов`язаним з первісним, позовна заява третьої особи відповідно до положень частини першої статті 49 ГПК України обов`язково має містити самостійні вимоги саме щодо предмета спору у справі.

Позовні вимоги третьої особи можуть бути допущені судом до розгляду у процесі, що вже розпочався, у тому випадку, коли така самостійна вимога заявлена саме щодо предмета спору, що вже виник між сторонами. Вимога, спрямована на те, що знаходиться поза цим предметом, чи спрямована до третіх осіб, не може бути розглянута судом як вимога третьої особи. Водночас така позовна вимога може бути заявлена у самостійному позові.»

Крім того, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.06.2018 у справі № 904/9129/17 (провадження № 12-145гс18) викладено таку правову позицію:

«У процесі розгляду судом спору між позивачем і відповідачем третя особа з метою захисту свого права може заявити самостійні вимоги щодо предмета спору, якщо вважає, що саме їй належить право на предмет спору чи його частину. При цьому під предметом спору слід розуміти матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

Позовні вимоги третьої особи, яка подала позов, можуть бути допущені судом до розгляду у процесі, що вже розпочався, у тому випадку, коли така самостійна вимога заявлена саме щодо предмета спору, що вже виник між сторонами. Вимога, спрямована на те, що знаходиться поза цим предметом, чи спрямована до третіх осіб, не може бути розглянута судом як вимога третьої особи.

Позов, який подав ОСОБА_3, заявлено не щодо предмета спору та не до сторін цього спору; цей позов містить вимогу, задоволення якої може унеможливити задоволення первісного позову.

Тобто позов ОСОБА_3 фактично є зустрічним позовом за обставин, коли зустрічний позов у цій справі відповідач не ініціював і процес розгляду судом спору щодо такого предмета не розпочинався.

Процесуальним правом самостійно ініціювати зустрічний позов чи змінити сторони існуючого судового провадження треті особи не наділені.

Таким чином, суди правильно відмовили ОСОБА_3 у відкритті провадження за його позовною заявою, яка не підлягає розгляду як позов третьої особи, що заявляє самостійні вимоги на предмет спору».

Враховуючи викладене, з огляду на те, що звертаючись з позовом в якості третьої особи з самостійними вимогами ОСОБА_2 заявив вимоги, які наразі не є предметом існуючого між позивачем та відповідачем спору, в прийнятті позовної заяви ОСОБА_2 необхідно відмовити.

Щодо клопотання третьої особи про витребування доказів

До позовної заяви ОСОБА_2 (в якості третьої особи з самостійними вимогами) було додано письмове клопотання про витребування доказів, у якому в порядку ст. 84 ЦПК України ставиться питання про витребування у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Татаринцевої Євгенії Анатоліївни (адреса: АДРЕСА_7 ):

- копії реєстраційної справи та документів на підставі яких було здійснено державну реєстрацію права власності на житловий будинок літ. "А", загальна площа (кв.м): 423, житлова площа (кв.м): 98.7, адреса: АДРЕСА_6 , власник ОСОБА_4 . Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 57513843 від 07.04.2021, 16:38:08;

- копії реєстраційної справи та документів на підставі яких було здійснено державну реєстрацію за обтяжувачем, іпотекодержателем ОСОБА_5 права іпотеки та обтяжень нерухомого майна житловий будинок літ, "А", загальна площа (кв.м): 423, житлова площа (кв.м): 98.7, адреса: АДРЕСА_6 .

Присутній у судовому засіданні 29.07.2021 представник ОСОБА_2 просив розглянути відповідне клопотання про витребування, як третьої особи без самостійних вимог.

Вказане клопотання мотивовано наступним:

«Відповідно до відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вбачається, що на даний час власником будинку літера «А», (загальна площа, 423,00 кв.м., адреса: АДРЕСА_6 ) є ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу житлового будинку від 07.04.2021.

З Державного реєстру речових прав на нерухоме майно також вбачається, що на підставі договору іпотеки, серія та номер: 261 від 08.04.2021, видавник: Татаринцева Є.А. Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу та договору позики, серія та номер: 260 від 08.04.2021, видавник: Татаринцева Є.А. приватний нотаріус Київського міського - нотаріального округу. ОСОБА_4 передала в іпотеку Будинок літера «А» ОСОБА_5 .

Набуття права на будинок літера «А» за ОСОБА_4 та прав іпотекою держателя за ОСОБА_5 є похідними від первинного незаконного набуття права ОСОБА_3 будинок літера «А» та підлягають скасуванню. Зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третій особі не невідоме.

Оскільки третя особа не був стороною даних правочинів та не має повних відомостей щодо обставин їх вчинення, він вбачає необхідним заявити клопотання (додається) про витребування документів, які стали підставою для реєстрації права власності ОСОБА_4 - ОСОБА_5 на Будинок літера «А», з подальшим збільшенням позовних вимог в частині оспорення набуття вказаними особами прав на це нерухоме майно».

В судовому засіданні представник ОСОБА_2 підтримала вказане клопотання та просила його задовольнити.

Представник відповідача залишив розгляд даного клопотання на розсуд суду.

Представник позивача щодо задоволення такого клопотання заперечував.

Як зазначено, зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06.11.2019 у справі № 826/3051/18 (провадження № 11-567апп19): «спір про скасування рішення про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно має розглядатись як спір, що пов`язаний з порушенням цивільних прав позивача на нерухоме майно іншою особою».

Отже, для розгляду даної справи є таким, що має значення, з`ясування питання того, хто є власником нерухомого майна, у зв`язку з яким виник спір.

Суд враховує, що згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За приписами ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.

Згідно з ч. 6 ст. 84 ЦПК України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Статтею 95 ЦПК України передбачено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Враховуючи наведені правові положення, а також те, що без таких документів всебічний та об`єктивний розгляд справи утрудниться, суд прийшов висновку необхідність витребування у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Татаринцевої Євгенії Анатоліївни зазначених у клопотанні доказів.

Щодо клопотання про залучення третьої особи

19.05.2021 до суду також надійшло клопотання третьої особи ОСОБА_2 , в якій він просить залучити в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_4 . Крім того, просить її викликати до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, враховуючи, що місце проживання (перебування). Місцезнаходження чи місце роботи даної особи невідоме.

Враховуючи що наразі судом витребувано інформацію щодо власника будинку літера «А», (загальна площа, 423,00 кв.м., адреса: АДРЕСА_6 ), то суд дійшов висновку про передчасність розгляду клопотання про залучення третьої особи у судовому засіданні 29.07.2021, та зазначив, що воно буде розглянуто по суті після надходження відповідних документів з урахуванням думки інших учасників судового процесу.

Підсумки

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3, 4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

При цьому за змістом п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

З урахуванням результатів розгляду зазначених в даній ухвалі клопотань, а також з метою надання можливості сторонам скористатися процесуальними правами, визначеними ст.ст. 43 та 49 ЦПК України, та дотримання принципів цивільного судочинства, а саме: рівності усіх учасників перед законом і судом та змагальності, суд дійшов висновку про неможливість завершення підготовчого засідання у судовому засіданні 29.07.2021.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 198 ЦПК України підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 198 ЦПК України суд може оголосити перерву у підготовчому засіданні у разі витребування нових (додаткових) доказів.

Суд бере до уваги, що відповідно до ч. 2 ст. 258 ЦПК України, процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Частиною 3 ст. 240 ЦПК України передбачено, що про відкладення розгляду справи або перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засідання або продовження судового засідання суд повідомляє під розписку учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому процесі, повідомляються про судове засідання в порядку, визначеному цим Кодексом.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для оголошення перерви в судовому засіданні в межах розумного строку, необхідного для надходження витребуваних судом доказів а також з огляду на завантаженість суду, до 30.11.2021.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі «Шульга проти України»).

Національним судам належить функція керування провадженнями таким чином, щоб вони були швидкими та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі «Скордіно проти Італії»).

З метою організації судового процесу ефективно та без затримок, дату наступного підготовчого засідання судом погоджено із присутніми учасниками судового провадження та повідомлено про неї під розписку.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 12, 43, 81-84, 52, 53, 197, 198, 240, 258-261 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

В прийнятті позовної заяви третьої особи ОСОБА_2 , - відмовити.

Оголосити у підготовчому засіданні по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Губерської Наталії Леонідівни, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Пушняк Тетяни Іллівни, треті особи: товариство з обмеженою відповідальністю «Протасівська Династія», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, перерву до 30 листопада 2021 року 11 години 30 хвилин.

Підготовче засідання провести в приміщенні Солом`янського районного суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. П. Шутова, 1, каб. - 9.

Клопотання ОСОБА_2 про витребування доказів судом - задовольнити.

Витребувати у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Татаринцевої Євгенії Анатоліївни (адреса: АДРЕСА_7 ):

- Копію реєстраційної справи та документів на підставі яких було здійснено державну реєстрацію права власності на житловий будинок літ. "А", загальна площа (кв.м): 423, житлова площа (кв.м): 98.7, адреса: АДРЕСА_6 , власник ОСОБА_4 . Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 57513843 від 07.04.2021, 16:38:08;

- Копію реєстраційної справи та документів на підставі яких було здійснено державну реєстрацію за обтяжувачем, іпотекодержателем ОСОБА_5 права іпотеки та обтяжень нерухомого майна житловий будинок літ, "А", загальна площа (кв.м): 423, житлова площа (кв.м): 98.7, адреса: АДРЕСА_6 .

Витребувані докази направити на адресу Солом`янського районного суду міста Києва (03113, м. Київ, вул. Полковника Шутова, 1) протягом двох днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити, що особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Попередити, що відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин.

Згідно з ч. 2 ст. 148 ЦПК України у випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, триваючого невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази (ч. 9 ст. 84 ЦПК).

Копію ухвали направити приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Татаринцевої Євгенії Анатоліївни (адреса: АДРЕСА_7 ) - для виконання.

Про дату і час проведення підготовчого засідання повідомити учасників судового процесу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвалу суду може бути оскаржено в частині відмови в прийнятті позовної заяви третьої особи у справі, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо (ч. 1 ст. 355 ЦПК України) або через відповідний суд (п. 15.5 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України) до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення (ч. 1 ст. 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

Інформацію щодо розгляду справи сторони можуть отримати на веб-сайті Солом`янського районного суду міста Києва за посиланням: https://sl.ki.court.gov.ua/sud2609/.

З метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, суд наголошує на необхідності дотримання учасниками процесу, які прибувають у судове засідання, заходів карантинного режиму, у тому числі й щодо використання засобів індивідуального захисту.

Суддя Л. Л. Зуєвич