Справа № 569/8995/19
УХВАЛА

02 серпня 2021 року

Рівненський міський суд Рівненської області в особі головуючої судді Панас О.В. при секретарі судового засідання Корнійчук А.В. розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Рівненського міського суду з заявою про перегляд заочного рішення Рівненського міського суду від 04.10.2019 р. у цивільній справі за позовом АТ КБ "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості . Свою заяву обґрунтовує тим, що дане заочне рішення отримано представником ОСОБА_1 «17» травня 2021 року. З ухваленим «04» жовтня 2019 року, заочним рішенням суду ОСОБА_1 не погоджується та вважає його незаконним, в основу якого покладено докази, які не були досліджені та належно не оцінені судом, що є неприпустимим з боку вимоги Законності. Першою підставою, є існування об`єктивних та поважних причин неявки Відповідача в судове засідання. А саме: виклик Відповідача в судове засідання, підтверджується відсутністю в матеріалах справи належних доказів про вручення судової повістки. Судова повістка надсилалась за адресою: АДРЕСА_1 . За даною адресою він проживав з лютого 2013 року по серпень 2016 рік. З серпня 2016 року він проживав за адресою: АДРЕСА_2 . В матеріалах справи (заява-анкета про приєднання до умов та правил банківських послуг) Дана адреса зазначена. Як свідчать матеріали справи позивачу АТ КБ «Приват Банк» дана адреса була достеменно відома. Такі дії позивача свідчать про навмисне звернення до суду в м. Рівне, а не за місцем його проживання, щоб він не зміг подати заперечення проти позову. Оскільки, Відповідач не був повідомлений про день і час проведення судових засідань належним чином, тому не міг взяти участь у розгляді справи, подати свої докази та заперечення. Другою підставою для скасування заочного рішення суду, є наявність ряду обставин, які мають істотне значення та суттєво впливають на правильність вирішення судом цієї справи. Зі змісту долученої позивачем до позовної заяви копії анкети-заяви позичальника вбачається, що у даній анкеті хоча і ведеться посилання на «Умови та правила надання банківських послуг», проте не зазначено, що це саме ті умови, на які робить свої посилання позивач, існували та були предметом укладення кредитного договору та є його складовою, у тому числі про згоду позичальника ОСОБА_1 , щодо погодження розміру кредитного ліміту та його зміну за одностороннім рішенням та ініціативою АТ КБ "Приватбанк", а також про обов`язок позичальника щодо повернення кредиту протягом невизначеного строку, сплати процентів за користування кредитом у зазначеному банком розмірі, винагороди, неустойки (пені і штрафів). Крім того, подана анкета-заява, яка підписана сторонами, не містить умов договору про встановлення відповідальності у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення зобов`язання у вигляді грошової суми та її визначеного розміру. Позивач, обґрунтовуючи право вимоги в цій частині, в тому числі їх розмір і порядок нарахування, крім самого розрахунку кредитної заборгованості за договором посилається на Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт та Витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку які розміщені на сайті: https://privatbank.ua/terms/ як невід`ємні частини спірного договору. При цьому, матеріали справи не містять та АТ КБ "Приватбанк" не надано належних підтверджень, що саме ці Витяг з Тарифів та Витяг з Умов розумів відповідач та ознайомився і погодився з ними, підписуючи заяву-анкету про приєднання до умов та Правил надання банківських послуг ПриватБанку, а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема й щодо сплати процентів за користування кредитними коштами та щодо сплати неустойки (пені, штрафів), та, зокрема саме у зазначеному в цих документах, що додані банком до позовної заяви розмірах і порядках нарахування. За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу Умови та правила банківських послуг, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами, пені та штрафів за несвоєчасне погашення кредиту, надані банком Витяг з Тарифів та Витяг з Умов не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин. З урахуванням наведеного, оскільки доказів підписання та узгодження відповідачем ОСОБА_1 Умов та Правил надання банком кредиту та Тарифів банку, в редакції поданій АТ КБ "Приватбанк", не надано, то їх умови не сторонами не узгоджувались. Суд, при здійсненні судового провадження та розгляду цієї справи, не в повній мірі дослідив питання правильності і повноти наданих Позивачем доказів. Просив поновити ОСОБА_1 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення № 569/8995/19 від 04 жовтня 2019 року за позовом АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Скасувати заочне рішення Рівненського міського суду Рівненської області від «04» жовтня 2019 року та призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження. На розгляд заяви про перегляд заочного рішення заявник-відповідач ОСОБА_1 не з`явився, згідно поданої представником заявника адвокатом Сиськовою О.Л. заяви, просила розглядати заяву без участі представника заявника. Представник позивача АТ КБ «Приватбанк» , будучи належним чином повідомленими про час та місце судового засідання, до суду не з`явився, згідно поданого до суду відзиву, просив відмовити ОСОБА_1 у перегляді заочного рішення. До відзиву долучив виписку по рахунку з якої вбачається, та зазначив у відзиві, що з даною випискою підтверджується, що відповідач до певного часу належним чином виконував свої зобов`язання за кредитом, що свідчить про те, що відповідач знав про умови кредитування та визнав свої зобов`язання за Договором. Ухвалою суду від 15.06.2021 р. поновлено пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 04.10.2019 року. Прийнято заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення. Суд вважає за можливе провести судове засідання у відсутність сторін. Дослідивши письмові матеріали справи, вивчивши доводи заяви про скасування заочного рішення у справі, суд дійшов висновку, що заяву ОСОБА_1 слід залишити без задоволення, з наступних підстав. Стосовно вирішення заяви про перегляд по суті, суд зазначає наступне. Частиною першою статті 288 ЦПК України визначено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Частиною другою статті 284 ЦПК України визначено, що заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Як слідує з матеріалів справи, рішення у справі прийнято 04.10.2019 року, натомість із вказаною заявою відповідач звернувся 31.05.2021 року, тобто з пропуском строку встановлено у частині другій статті 284 ЦПК України.

Натомість за змістом заяви відповідача слідує, що він просить суд поновити цей строк, оскільки копію рішення отримано представником ОСОБА_1 17.05.2021 року. Відповідач зазначає, що за адресою вказаною в матеріалах справи, а саме АДРЕСА_1 він проживав з лютого 2013 р. по серпень 2016 р. , а з серпня 2016 року проживав за адресою: АДРЕСА_2 . Проте, судом було встановлено, що Відповідач не зареєстрований за адресою, яка зазначалася в матеріалах справи (а.с.44) та було встановлено, що Відповідач не зареєстрований у м.Львів (а.с.45), тобто немає офіційного місця реєстрації, проте , ні банку ні суду не повідомляв про зміну місця реєстрації проживання. Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» громадянин України, а також іноземець чи особа без громадянства, які постійно або тимчасово проживають в Україні, зобов`язані протягом тридцяти календарних днів після зняття з реєстрації місця проживання та прибуття до нового місця проживання зареєструвати своє місце проживання. Реєстрація місця проживання здійснюється тільки за однією адресою. У разі якщо особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює реєстрацію місця проживання за однією з цих адрес за власним вибором. За адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції. Відповідно до ч. 10 ст. 187 ЦПК України якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України. Відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. З оглянутих судом матеріалів цивільної справи № 569/8995/19 вбачається, що у відповідності до ч.2 ст. 129 ЦПК України на сайті Рівненського міського суду за веб-адресою: http://court.gov.ua/ 15.08.2019р. було поміщено оголошення про виклик ОСОБА_1 до Рівненського міського суду (а.с. 48). Крім того, судом встановлено, що поштовим повідомленням про вручення відправлення, підтверджується, що ОСОБА_1 отримав 17.09.2019 р. ухвалу про відкриття провадження, копію позовної заяви з додатками в с/з на 04.10.2019 р , яка надсилалась судом за адресою: АДРЕСА_1 . Ні письмових заперечень ні заяв від відповідача до суду не надійшло. Отже, судом було вчинено всі необхідні дії, а тому відповідач ОСОБА_1 вважається таким, що був належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи. З урахуванням неявки відповідача без повідомлення та підтвердження причини неявки, і з врахуванням того, що позивач не подавав до суду заперечень проти даного порядку розгляду справи, суд правомірно ухвалив проведення заочного розгляду справи з ухваленням заочного рішення. При прийнятті рішення в цій частині суд бере до уваги і практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), яка згідно статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», є джерелом права в Україні.

Так, у справі "Брумареску проти Румунії" ЄСПЛ зазначив, що право на справедливий розгляд в суді, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, має тлумачитися у світлі Преамбули до Конвенції, яка проголошує, між іншим, верховенство права як частину спільної спадщини Договірних Сторін. Одним з основних аспектів верховенства права є принцип правової певності, який вимагає, крім іншого, щоб у випадках, коли суди винесли остаточне рішення з якогось питання, їхнє рішення не підлягало сумніву.

В даному контексті також слід враховувати іншу правову позицію ЄСПЛ у справі "Пономарьов проти України", згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (п.41).

Зважаючи на вищевикладене, суд дійшов висновку, що судом були вжиті належні заходи для повідомлення відповідача про дату, час і місце судового розгляду, в якому ухвалено заочне рішення, а його доводи про те, що він не отримував судових повісток не є підставою для скасування заочного рішення, оскільки відповідач не вживав заходів щоб дізнатись про стан відомого йому предмету спору. Відповідно до ч.10 ст. 130 ЦПК, якщо місцеперебування відповідача невідоме, суд розглядає справу після надходження до суду відомостей щодо його виклику до суду в порядку, визначеному цим Кодексом.

Суд зазначає, що під час судового розгляду були досліджені належним чином всі наявні письмові матеріали справи.

До заяви відповідачем не долучено жодного доказу, який має істотне значення для правильного вирішення справи та зазначений доказ не був врахований і не оцінений судом при розгляді справи по суті не було надано такого доказу і в судове засідання. Поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці в судове засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами (додаватись до заяви про перегляд заочного рішення). Крім того, відповідач також повинен вказати докази, які мають значення для справи, та можуть призвести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни.

Наявність вищенаведених обставин мусить бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них заочне рішення скасуванню не підлягає. Підсумовуючи все вищевикладене, оскільки відповідач про судове засідання, в якому було ухвалено заочне рішення, повідомлявся судом належним чином рекомендованою кореспонденцією та за оголошенням, та зважаючи на те, що відповідач при зверненні із заявою про перегляд заочного рішення до такої заяви не надав доказів, які б мали істотне значення для перегляду такого рішення, враховуючи те, що викладені в заяві доводи не заслуговують на увагу, як такі, що мають істотне значення, суд дійшов висновку, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 284-287, ст. 288, ст. 260, 261, 353, 354, 355 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, залишити без задоволення.

Роз`яснити , що заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В.Панас