Дата документу 26.07.2021
Справа № 334/4497/16-ц
Провадження № 2/334/58/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2021 року Ленінський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді Турбіної Т.Ф.,

при секретарі Гребенюк А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Запоріжжі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання добросовісними набувачами, за зустрічним позовом представника ОСОБА_5 ОСОБА_6 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про витребування майна,

ВСТАНОВИВ:

15 липня 2016 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до суду з позовом, в якому просили визнати їх добросовісними набувачами по 1/2 частині квартири АДРЕСА_1 та скасувати арешт на підставі обтяження: ухвали суду, серія та номер: 334/2428/16-к, виданий 19.04.2016, Ленінським районним судом м. Запоріжжя. Підстава внесення запису: Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 29344648 від 20.04.2016 17:31:02, ОСОБА_7 , Запорізьке міське управління юстиції, Запорізька обл. Вид обтяження: арешт нерухомого майна Відомості про суб`єктів обтяження: Обтяжувач: Ленінський районний суд м. Запоріжжя. Особа, в інтересах якої встановлено обтяження: Дніпровський ВП ГУМП в Запорізькій області, Особа, майно/права якої обтяжуються: ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 18.07.2016 року було відкрито провадження та справа призначена у попереднє судове засідання на 11.08.2016 року.

11 серпня 2016 року до Ленінського районного суду м.Запоріжжя представником ОСОБА_5 ОСОБА_6 подано зустрічний позов до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про витребування майна. Відповідно до п. п. 2, 3 ч. 1 ст. 388 ЦК України просить витребувати квартиру АДРЕСА_1 , у ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , шляхом їх виселення разом з неповнолітньою дитиною з цієї квартири.

Ухвалою суду від 11.08.2016 року прийнято зустрічний позов, об`єднано в одне провадження з первісним позовом. Справа призначена до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 27.09.2016 року.

Позивачі та їх представники за первісним позовом в судові засідання неодноразово не з`являються з невідомих суду причин. Судові повісти повертаються без вручення з відміткою пошти про відсутність адресата та у зв`язку із закінченням терміну зберігання. Будь-яких заяв чи клопотань щодо поважності причин неявки в судове засідання або про відкладення судового засідання до суду не надавали.

ОСОБА_6 представник позивачів за зустрічним позовом до суду також не з`являється, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. З матеріалів справи вбачається, що 03.04.2014 року ОСОБА_5 видана нотаріально посвідчена довіреність на ім`я ОСОБА_6 з метою представлення її інтересів з приводу управління, отримання документів та відчуження квартири АДРЕСА_1 , строком на три роки, до 03.04.2017 року. Отже на час розгляду справи у ОСОБА_6 відсутні повноваження щодо представлення в суді інтересів ОСОБА_5

23 липня 2021 року на адресу суду надійшов лист від ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , в якому вони зазначили, що протягом тривалого часу проживають на території Йєменської Республіки та не мають бажання приймати участь у справі за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Вважають що на сьогоднішній день справа втратила актуальність.

ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась подала клопотання в якому просила у разі нез`явлення позивачів в судове засідання без поважних причин, та відсутності заяв позивачів про розгляд справи за їх відсутності залишити позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про витребування майна, про визнання добросовісними набувачами - без розгляду, оскільки Позивачі не з`явилися до суду поспіль декілька разів.

Представник ОСОБА_3 адвокат Дерев`янко І.О. в судовому засіданні просила залишити первісний та зустрічний позови без розгляду, оскільки позивачі повідомлені про час і місце судового розгляду, в судове засідання неодноразово не з`являються, розглядом справи не цікавляться. Із заявами про підтримання позовних вимог і розгляд справи за їх відсутності не зверталися до суду. Також зауважила, що в позовній заяві ОСОБА_1 , ОСОБА_2 посилаються на кримінальну справу, в рамках якої було накладено арешт ухвалою Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 19.04.2016 року, але кримінальне провадження, яке внесено до Єдиного реєстру досудових рішень за № 0001669 від 19.04.2015 року ухвалою Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 04 грудня 2018 року закрито. Відтак, для сторін ця справа втратила актуальність.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши думку адвокат Дерев`янко І.О., суд дійшов наступних висновків.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Наслідки неявки в судове засідання позивача визначені частиною 5 ст. 223 ЦПК України, відповідно до якої, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За змістом зазначених вище процесуальних норм, правом на залишення позову без розгляду суд наділений в разі повторної неявки (двічі поспіль) позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, або не повідомив про причини неявки та не подав заяви про розгляд справи за його відсутності. Право суду на залишення позову без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, можливе й у разі наявності заяви позивача про розгляд справи без його участі, за умови, що його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до положень ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, у разі першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи, зокрема, у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

Щодо повторної неявки позивача розгляд справи відбувається лише за наявності його заяви про розгляд справи за його відсутності.

Системний аналіз наведених процесуальних норм свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне.

При цьому процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду при неповідомленні причин неявки. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними, якщо позивач не попередить про це суд.

Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами процесуального закону суд не зобов`язаний самостійно з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо він не проінформував про причини неявки, які судом буде визнано поважними, або від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Також вказані норми процесуального законодавства не містять вказівки і на те, що для визнання неявки в судове засідання повторною попередня неявка повинна бути такою, що відбулася лише з невідомих суду причин, або з причин, що визнані судом неповажними. Правове значення в цьому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Такий правовий висновок, міститься у постанові Верховного Суду від 11 вересня 2020 року у справі № 740/1734/18, де залишаючи без змін судові рішення про залишення позову без розгляду, Верховний Суд вказав, що суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Аналогічні правові висновки викладено в постановах Верховного Суду від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 16 березня 2020 року у справі № 390/1076/18-ц, від 19 вересня 2018 року у справі 760/1143/16-ц, від 27 червня 2018 року у справі № 201/15122/15-ц.

Як встановлено судом, з часу надходження даної справи у провадження судді Турбіної Т.Ф., тобто з 06.11.2018 року, у жодне з десяти призначених судових засідань позивачі за первісним та за зустрічним позовом до суду не з`явилися. Судом вживалися заходи для їх належного повідомлення про час та місце судових засідань, з матеріалів справи вбачається, що позивачі були належним чином повідомлені про розгляд справи 24.11.2020, 11.03.2021, 26.07.2020.

Втім, ні ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ні ОСОБА_5 в судові засідання не з`явилися, клопотань, заяв про підтримання позовних вимог і розгляд справи у їх відсутності, не надали. ОСОБА_5 23.07.2021 року повідомила суд, що не бажає з`являтися в судове засідання, оскільки вказана справа втратила актуальність.

З наведеного вбачається, що належним чином повідомлені позивачі за первісним та за зустрічним позовом дійсно повторно не з`явилися в судове засідання не з`явилися в судове засідання без поважних причин, будучи належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи.

Так, згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Беручи до уваги вказані обставини, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для залишення позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та зустрічного позову ОСОБА_5 без розгляду.

При цьому суд враховує, що залишення позову судом без розгляду не позбавляє позивача права на судовий захист, так як особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України).

Керуючись ст.ст. 200, 223, 257, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання добросовісними набувачами - залишити без розгляду.

Зустрічний позов представника ОСОБА_5 ОСОБА_6 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про витребування майна - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачам, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом 15 днів з дня її оголошення. Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя: Турбіна Т. Ф.