____________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/2569/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.08.2021 року Київський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого - судді Васильків Олени Василівни,

секретаря судового засідання - Белінської Ганни Сергіївни,

розглянувши в спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін в м. Одесі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 )до Одеської обласної ради(, місцезнаходження: м. Одеса, пр. Шевченка, 4) про визнання незаконним та скасування розпорядження про оголошення догани, -

ВСТАНОВИВ:

І. ПРОЦЕДУРА

06.04.2021 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати розпорядження Одеської обласної ради №09/2021-КР від 19.01.2021 року "Про оголошення догани директору Комунального підприємства Спортивно-концертний комплекс Одеський палац спорту" незаконним та скасувати його.

Позов пред`явлено на підставі ст.ст.147,149,232 КЗпП України.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси від 09.04.2021 року провадження по справі відкрито та справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

18.05.2021 року до суду надійшов відзив на позовну заяву від Одеської обласної ради.

Відповідно до ч. 5 ст. 274 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

В своїх рішеннях, Європейський суд з прав людини зазначає, що право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Відкладення розгляду справи є правом суду, основною умовою для якого є неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Таким чином, суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, а тому можливе вирішення спору по суті.

На підставі викладеного суд вважає можливим розглянути справу по суті.

ІІ. АРГУМЕНТИ (ДОВОДИ) УЧАСНИКІВ СПРАВИ

В позовних вимогах позивач посилається на те, що рішенням Одеської обласної ради № 1194-VII від 20.12.2019 року його було призначено на посаду директора Спортивного-концертного комплексу Одеський палац спорту строком на 5 років. 20.12.2019 року укладено Контракт між ним та Одеською обласною радою, терміном дії з 20.12.2019 року по 20.12.2024 рік. 23.10.2020 року розпорядженням голови Одеської обласної ради № 681/2020-ОР призначено проведення службового розслідування стосовно виконання службових обов`язків та повноважень ОСОБА_1 , предмет службового розслідування додержання правового режиму комунального майна, вжиття заходів щодо ефективного використання та збереження такого комунального майна, закріпленого (переданого) підприємству в повне господарське видання, вжиття заходів щодо ефективного використання та збереження такого комунального майна, дотримання земельного законодавства, повноти і своєчасності сплати комунальним підприємством податків та обов`язкових платежів, а також розмір майнових збитків, завданих у разі встановлення обставин неналежного виконання службових обов`язків, перевищення повноважень директора комунального підприємства. На час проведення розслідування позивача було відсторонено від здійснення повноважень за посадою з 23.10.2020 року без збереження заробітної платні. Розпорядженням № 745/2020-ОР від 20.11.2020 року продовжено строк проведення службового розслідування до 22.12.2020 року.

21.12.2020 року складено акт службового розслідування, з яким позивач ознайомився 29.12.2020 року. Розпорядженням Одеської обласної ради № 09/2021-КР від 19.01.2021 року ОСОБА_1 оголошено догану за порушення трудової дисципліни, а саме за порушення умов контракту. Позивач зазначає, що право застосування до нього дисциплінарного стягнення надається Одеській обласній раді шляхом припиняння відповідного рішення на пленарному засіданні, а не голові Одеської обласної раді одноособово, який не має на це повноважень. В акті службового розслідування, який покладено в основу оскаржуваного розпорядження, не враховані ступень тяжкості вчиненого проступку та заподіяна шкода, не визначений вид запропонованого дисциплінарного стягнення, не вказані конкретні порушення; акт не розглядався в присутності позивача. Розпорядження про догану прийнято з порушенням, встановленого Порядком проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України «Про запобігання корупції» прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.06.2000 року № 950, десятиденного строку з дати розгляду відповідного акту. Крім того, роботодавцем не встановлена та не доказана вина директора та не вказано, які саме функціональні трудові обов`язки або умови контракту були порушені або невиконані працівником. Позивачем надані письмові пояснення щодо акту службового розслідування від 21.12.2020 року, але вони не були прийняти до уваги відповідачем.

Тобто відповідач формально підійшов до процедури накладення адміністративного стягнення визначеної законом, а тому акт службового розслідування ґрунтується на припущеннях.

Таким чином, позивач не згоден з визначеними в оскаржуваному розпорядженні порушеннями вимог контракту, вважає розпорядження про оголошення йому догани незаконним та необґрунтованим, в зв`язку з чим позивач змушений звернутися до суду за захистом своїх прав та законних інтересів.

18.05.2021 року до суду надійшов відзив на позовну заяву від Одеської обласної ради, у якому представник відповідача зазначає, що позовні вимоги не визнає та заперечує проти задоволення позову у повному обсязі з наступних підстав. Контракт з директором Спортивного-концертного комплексу Одеський палац спорту був укладений між Одеської обласною радою в особі голови області Паращенка С.В. та громадянином України ОСОБА_1 , відповідно до п. 2.3.4 якого, Наймач наділений правом накладати на директора стягнення та застосувати заохочення, статтею 147 КЗпП України, передбачено такий вид дисциплінарного стягнення як догана, згідно із статтею 147-1 КЗпП України, дисциплінарне стягнення застусовується органом, якому надано право приймати на роботу працівника. Тобто голова обласної ради мав повноваження на оголошення позивачу догани. Крім того, викладені в акті службового розслідування від 21.12.2020 року обставини свідчать про неналежну організацію з боку ОСОБА_1 господарської, фінансової діяльності, спрямованої на виконання статутних завдань, не забезпечення виконання рішень Власника, не створення безпечних та сприятливих умов праці, не вирішення належним чином питань оренди майна підприємства, у зв`язку з чим до загального фонду обласного бюджету не в повному обсязі перераховано 30% отриманої орендної плати за січень-вересень 2020 року, неефективне використання та збереження закріпленого за підприємством майна та недотримання чинного законодавства з питань державних закупівель та бюджетного законодавства. Таким чином, оскаржуване розпорядження прийнято відповідно до вимог чинного законодавства, а підстави для його скасування позивачем не доведене, тобто не має підстав для задоволення позову.

ІІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Рішенням Одеської обласної ради «Про призначення на посаду директора Спортивно-концертного комплексу Одеський палац спорту, що перебуває у спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст області, управління якими безпосередньо здійснює обласна рада» № 1194-VII від 20.12.2019 року призначено ОСОБА_1 на посаду директора Спортивно-концертного комплексу Одеський палац спорту строком на 5 років. /а.с. 10/. Строк виконання обов`язків з 20.12.2019 року по 20.12.2024 року, що підтверджується наказом № 124 від 20.12.2019 року /а.с. 17/.

20.12.2019 року між Одеською обласною радою в особі голови області ради ОСОБА_2 та ОСОБА_1 укладено контракт щодо зобов`язань, трудових відносин, повноважень, прав та обов`язків, матеріального забезпечення, відповідальності, підзвітності та підконтрольності директора, а також прав та обов`язків Наймача. /а.с. 11-16/.

На підставі Розпорядження «Про проведення службового розслідування та відсторонення від здійснення повноважень за посадою» № 681/2020-ОР від 23.10.2020 року було призначено проведення службового розслідування стосовно директора КП Спортивно-концертного комплексу Одеський палац спорту ОСОБА_1 щодо можливого неналежного виконання ним службових обов`язків та повноважень, визначено предметом службового розслідування: виконання ОСОБА_1 службових обов`язків та повноважень директора, додержання правового режиму комунального майна, закріпленого (переданого) підприємству в повне господарське відання, вжиття заходів щодо ефективного використання та збереження такого комунального майна, дотримання земельного законодавства, повноти і своєчасності сплати комунальним підприємством податків та обов`язкових платежів, а також розмір майнових збитків, завданих у разі встановлення обставин неналежного виконання службових обов`язків, перевищення повноважень директора комунального підприємства. Встановлено строк проведення службового розслідування з 23.10.2020 року по 22.11.2020 року. Відсторонено ОСОБА_1 від здійснення повноважень за посадою на час проведення службового розслідування без збереження заробітної плати. /а.с. 18-20/.

Розпорядженням Одеської обласної ради «Про продовження строку проведення службового розслідування в межах виконання розпорядження голови Одеської обласної ради від 23.10.2020 року №681/2020-ОР» № 745/2020-ОР від 20.11.2020 року продовжено строк проведення службового розслідування до 22.12.2020 року./а.с. 21/.

21.12.2020 року складено акт службового розслідування, відповідно до якого в ході службового розслідування перевірені факти викладені у листі Громадської організації «Антикорупційний контроль України» від 22.10.2020 року. Комісією встановлено, що:

- 15.04.2020 року керівником СКК Одеський палац спорту ОСОБА_1 укладено з ТОВ «ФАЕТОН-2020» Договір про облаштування (капітальний ремонт) системи мовного оповіщення та управління евакуацією людей при пожежі на загальну суму 1 178 337,38 грн, однак комісія дійшла висновку, що вказана юридична особа має ознаки фіктивної діяльності;

- відповідно до висновків ТОВ «ПІВДЕННИЙ ЕКСПЕРТНИЙ ЦЕНТР» система керування евакуюванням не відповідає затвердженій проектній документації; система оповіщування не працездатна;

- кількість змонтованого обладнання на об`єкті не співпадає з кількістю, зазначеною в акті приймання-передання виконавчих будівельних робіт;

- окремими орендарями комунального майна умови укладених договорів оренди з СКК Одеський палац спорту щодо оренди майна спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст області, яке перебувало в господарському віданні підприємства систематично порушуються. Загальна заборгованість орендарів на кінець вересня 2020 року складає 194 373,53 грн, в тому числі на кінець грудня 2019 року складає 123 690,57 грн. До загального фонду обласного бюджету від оренди майна не перераховано 80 378,15 грн, в тому числі на кінець грудня сума заборгованості склала 56 882,98 грн. Як наслідок не виконується рішення обласної ради від 02.04.2004 року № 424-XXIV «Про надання в оренду майна обласних підприємств, установ та організації», підприємством не в повному об`ємі перераховано до загального фонду обласного бюджету 30% отриманої орендної платиза період з січня по вересень 2020 року.

- 06.04.2020 року директором СКК Одеський палац спорту Булигін-Шрамком С.В. укладено угоду про надання юридичних послуг з ФОП ОСОБА_3 та сплачено за послуги 20 000,00 грн. Акту виконаних робіт немає;

- 29.05.2020 року та 12.06.2020 року СКК Одеським палацом спорту сплачено ФОП ОСОБА_4 33 400,00 грн за монтаж системи відеоспостереження. Акту виконаних робіт немає, система відеоспостереження на балансі комунального підприємства не обліковується. Вказані закупки проведені з порушенням Закону України «Про публічні закупівлі» без розміщення плану закупівлі та не розміщено на сайті ПРОЗОРРО.

-Штатний розпис затверджено в кількості 40 одиниць, а фактично, на протязі року зайнято було максимум 27 посад.

- За період січень жовтень 2020 року премії виплачувались 10-11 особам штатного персоналу, в основному адміністративному, в розмірі біля 50% посадового окладу.

- Станом на 01.11.2020 року заборгованість перед СДЮШОР «Крижинка» складає 1 042 509,89 грн;

- Періодична виникала заборгованість за сплату послуг електропостачання;

- Директор СКК Одеським палацом спорту ОСОБА_1 не виконував умов Статуту та Контракту, зокрема: у порушення п. 1.17, п. 1.18. статуту, п. 2.1.8 Контракту своєчасно не надано квартальну (3 квартал 2020 року) та річну (2019) фінансову звітність, у порушення п. 2.1.8 Контракту щоквартально у 20-ти денний строк з дня закінчення звітного періоду не подано розгорнутий звіт про виконання планових показників, статутних завдань, розгорнуту довідку про результати фінансово-господарської діяльності підприємства з постатейним кошторисом зведених витрат на виробництво та реєстрів всіх відповідних договорів;

- Встановлена розбіжність між планами-схемами, відображеними у технічному паспорті від 02.02.2007 року та фактично наявними приміщеннями на даний час. Підвальні приміщення СКК Одеським палацом спорту перебувають у занедбаному стані та інші.

Відповідно до висновків комісії в ході проведеного службового розслідування встановлено неналежне виконання директором КП СКК Одеський палац спорту ОСОБА_1 своїх службових обов`язків та повноважень, зокрема порушення вимог п.п. 1.1; 2.1.1; 2.1.3; 2.1.5; 2.1.10; 2.1.13 Контракту від 20.12.2019 року. Рекомендовано порушити питання щодо застосування до директора СКК Одеський палац спорту ОСОБА_1 заходів дисциплінарного стягнення. /а.с. 22-35/.

З актом службового розслідування ОСОБА_1 ознайомився 29.12.2020 року /а.с. 35/.

18.01.2021 року директором КП СКК Одеський палац спорту Булигін-Шрамку С.В. голові Одеської обласної ради Діденко Г.В. були надані письмові пояснення за № 01-3059 з приводу Акту службового розслідування від 21.12.2020 року. /а.с. 37/, у яких відповідач заперечує проти висновків комісії, викладеними у акті службового розслідування від 21.12.2020 року та зазначає, що: він своєчасно подає звіти про виконання планових показників, довідок та інформацій про фінансово-господарську діяльність; окрім нього, відповідно до Положення про управління, питанням збереження будівлі СКК Одеським палацом спорту зобов`язано турбуватися ще і управління майна Одеської міської ради; ГО «Антикорупційний контроль України» не має повноважень на надання компетентної оцінки порушень закону керівництвом СКК Одеським палацом спорту, та в своєму зверненні про порушення закону України «Про державні закупівлі» не посилається на норми закону; про проведення перевірок його не було повідомлено; частина фінансової заборгованості по договорам оренди виникла ще до його призначення на посаду директора, але він постійно проводить відповідну роботу з боржниками щодо усунення наявної заборгованості, крім того, згідно із розділом Положення «Про управління обласної ради з майнових відносин», в даному питані йому має допомагати управління обласної ради з майнових відносин; він чітко виконував умови Статуту та Контракту, фактів порушення ним охорони праці надано не було; фактів порушення державних закупівель та бюджетного законодавства також не надано.

Розпорядженням Одеської обласної ради «Про оголошення догани директору Комунального підприємства Спортивно-концертний комплекс Одеський палац спорту» № 09/2021-КР від 19.01.2021 року оголошено догану директору Комунального підприємства Спортивно-концертний комплекс Одеський палац спорту ОСОБА_1 за порушення трудової дисципліни, а саме порушення умов контракту. /а.с. 36/.

В мотивувальній частині розпорядження зазначено, що догана ОСОБА_1 оголошена, керуючись статтями 139, 147-149 КЗпП України, пунктами 1.5, 2.3.4 контракту з директором Спортивно-концертного комплексу Одеський палац спорту від 20.12.2019 року, на підставі акту службового розслідування від 21.12.2020 року, проведеної згідно з частиною першою розпорядження голови обласної ради від 23.10.2020 року № 681/2020-ОР «Про проведення службового розслідування та відсторонення від здійснення повноважень за посадою», враховуючи порушення пунктів 1.1, 2.1.1, 2.1.3, 2.1.5, 2.1.10, 2.1.13 контракту з директором Спортивно-концертного комплексу Одеський палац спорту від 20.12.2019 року та письмові пояснення директора Комунального підприємства Спортивно-концертний комплекс Одеський палац спорту Булигін-Шрамка С. В.

IV. ПРАВОВІ НОРМИ, ЩО ПІДЛЯГАЮТЬ ЗАСТОСУВАННЮ

Суд зазначає, що спірні правовідносини регламентуються положеннями Кодексу законів Укараїни про працю та ЦК України.

Відповідно до ст. 139 КЗпП України, працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Статтею 147 КЗпП України, запорушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана; звільнення.

Згідно із ст 147-1 КЗпП України, дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. На працівників, які несуть дисциплінарну відповідальність за статутами, положеннями та іншими актами законодавства про дисципліну, дисциплінарні стягнення можуть накладатися також органами, вищестоящими щодо органів, вказаних у частині першій цієї статті. Працівники, які займають виборні посади, можуть бути звільнені тільки за рішенням органу, який їх обрав, і лише з підстав, передбачених законодавством.

Відповідно до ст.148 КЗпП України, дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Згідно із статтею 149. Порядок застосування дисциплінарних стягнень , до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

V. ОЦІНКА ДОВОДІВ УЧАСНИКІВ СПРАВИ ТА ВИСНОВКИ СУДУ

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ч. 3 ст. 3 ЦК України, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суди, з`ясувавши при розгляді справи, що сторона або інший учасник судового процесу на обґрунтування своїх вимог або заперечень послався не на ті норми права, що фактично регулюють спірні правовідносини, самостійно здійснює правильну правову кваліфікацію останніх та застосовує для прийняття рішення ті норми матеріального і процесуального права, предметом регулювання яких є відповідні правовідносини (аналогічну правову позицію викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 (провадження № 12-15гс19)). Зазначення позивачем конкретної правової норми на обґрунтування позову не є визначальним при вирішенні судом питання про те, яким законом слід керуватися при вирішенні спору (аналогічну правову позицію викладено у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 761/6144/15-ц (провадження № 61-18064св18)).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 04.12.2019 року, справа № 917/1739/17, провадження № 12-161гс19 зазначає, що саме на суд покладено обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін виходячи із фактів, установлених під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору. Самостійне застосування судом для прийняття рішення саме тих норм матеріального права, предметом регулювання яких є відповідні правовідносини, не призводить до зміни предмета позову та/або обраного позивачем способу захисту.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Позивач звернувся до суду з вимогою про визнання незаконним та скасування розпорядження Одеської обласної ради № 09/2021-КР від 19.01.2021 року «Про оголошення догани директору Комунального підприємства Спортивно-концертний комплекс Одеський палац спорту».

Виходячи з положень частини 3-5 статті 140 Конституції України: місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи. Органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст, є районні та обласні ради. Питання організації управління районами в містах належить до компетенції міських рад.

Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст. (ч. 2 ст. 2 закону України «Про місцеве самоврядування»).

Відносини органів місцевого самоврядування з підприємствами, установами та організаціями, що перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад, будуються на засадах їх підпорядкованості, підзвітності та підконтрольності органам місцевого самоврядування. (ст. 17 Закону України «Про місцеве самоврядування»).

Комунальне підприємство Спортивно-концертний комплекс Одеський палац спорту перебуває у спільній власності територіальних громад сіл, селищ, міст області, управління якими безпосередньо здійснює обласна рада.

19.01.2021 року Одеською обласною радою було винесено розпорядження «Про оголошення догани директору Комунального підприємства Спортивно-концертний комплекс Одеський палац спорту» в основу якого покладено висновки акту службового розслідування від 21.12.2020 року, проведеного згідно з частиною першою розпорядження голови обласної ради від 23.10.2020 року № 681/2020-ОР «Про проведення службового розслідування та відсторонення від здійснення повноважень за посадою».

Розпорядження від 23.10.2020 року № 681/2020-ОР підписано першим заступником голови обласної ради.

Відповідно до ч. 6 ст. 55 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Голова районної, обласної, районної у місті ради: скликає сесії ради, повідомляє депутатам і доводить до відома населення інформацію про час і місце проведення сесії ради, питання, які передбачається внести на розгляд ради, веде засідання ради; забезпечує підготовку сесій ради і питань, що вносяться на її розгляд, доведення рішень ради до виконавців, організує контроль за їх виконанням; представляє раді кандидатури для обрання на посаду відповідно заступника голови районної, районної у місті ради чи першого заступника, заступника голови обласної ради; вносить на затвердження ради пропозиції щодо структури органів ради, її виконавчого апарату, витрат на їх утримання; вносить раді пропозиції щодо утворення і обрання постійних комісій ради; координує діяльність постійних комісій ради, дає їм доручення, сприяє організації виконання їх рекомендацій; організує подання депутатам допомоги у здійсненні ними своїх повноважень; організує відповідно до законодавства проведення референдумів та виборів до органів державної влади і місцевого самоврядування; організує роботу президії (колегії) ради (у разі її створення); призначає і звільняє керівників та інших працівників структурних підрозділів виконавчого апарату ради; здійснює керівництво виконавчим апаратом ради; є розпорядником коштів, передбачених на утримання ради та її виконавчого апарату; підписує рішення ради, протоколи сесій ради; забезпечує роботу по розгляду звернень громадян та доступу до публічної інформації; веде особистий прийом громадян; забезпечує гласність у роботі ради та її органів, обговорення громадянами проектів рішень ради, важливих питань місцевого значення, вивчення громадської думки, оприлюднює рішення ради; представляє раду у відносинах з державними органами, іншими органами місцевого самоврядування, об`єднаннями громадян, трудовими колективами, адміністрацією підприємств, установ, організацій і громадянами, а також у зовнішніх відносинах відповідно до законодавства; за рішенням ради звертається до суду щодо визнання незаконними актів місцевих органів виконавчої влади, підприємств, установ та організацій, які обмежують права територіальних громад у сфері їх спільних інтересів, а також повноваження районних, обласних рад та їх органів; звітує перед радою про свою діяльність не менше одного разу на рік, у тому числі про виконання Закону України «Про доступ до публічної інформації», здійснення державної регуляторної політики відповідно виконавчим апаратом районної, обласної ради, районної у місті ради, а на вимогу не менш як третини депутатів - у визначений радою термін; вирішує інші питання, доручені йому радою.

Згідно із ч. 6 ст. 56 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», заступник голови районної у місті, районної ради, перший заступник голови обласної ради здійснює повноваження голови відповідної ради за відсутності голови ради на підставі його розпорядження, а також у разі неможливості виконання головою ради своїх обов`язків з інших причин.

Одеська обласна рада, як власник, має право здійснювати контроль за діяльністю КП СКК Одеський палац спорту. Разом з тим, надаючи оцінку правомірності розпорядження голови Одеської обласної ради про проведення службового розслідування та відсторонення від здійснення повноважень за посадою директора КП СКК Одеський палац спорту, суд вважає неправомірним та безпідставним ототожнювати повноваження голови обласної ради з повноваженнями самої обласної ради.

Стаття 55 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», на яку міститься посилання у розпорядженні 23.10.2020 року № 681/2020-ОР «Про проведення службового розслідування та відсторонення від здійснення повноважень за посадою», не наділяє голову районної, обласної, районної у місті ради одноособовими повноваженнями на створення робочої групи з перевірки діяльності об`єктів, що належать до комунальної власності та їх керівників.

Матеріали справи не містять доказів на підтвердження того, що Одеською обласною радою, як власником, приймалося рішення щодо перевірки діяльності КП СКК Одеський палац спорту. Ураховуючи, що розпорядження першого заступника голови обласної ради від 23.10.2020 року № 681/2020-ОР «Про проведення службового розслідування та відсторонення від здійснення повноважень за посадою» є таким, що прийнято з перевищенням повноважень, визначених статтею 55 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», таким чином акт службового розслідування від 21.12.2020 року не може створювати будь-яких правових наслідків для позивача.

Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 19.05.2021 року у справі № 522/16898/19, провадження № 61-9514св20.

Розпорядженням Одеської обласної ради «Про оголошення догани директору Комунального підприємства Спортивно-концертний комплекс Одеський палац спорту» № 09/2021-КР від 19.01.2021 року оголошено догану директору Комунального підприємства Спортивно-концертний комплекс Одеський палац спорту ОСОБА_1 за порушення трудової дисципліни, а саме порушення умов контракту, а саме пунктів 1.1 (Директор зобов`язується здійснювати поточне управління (керівництво) Підприємством, забезпечувати виконання узгоджених планових завдань, статуту Підприємства, ефективне використання і збереження закріпленого за Підприємством майна), 2.1.1 (Директор здійснює поточне керівництво Підприємством, організує його виробничо-господарську діяльність, фінансову соціально-побутову та іншу діяльність)спрямовану на виконання статутних завдань, а також планових завдань, узгоджених уповноваженими органами),2.1.3 (Директор, при здійсненні власних функцій з керівництваПідприємством, забезпечує виконання та дотримання законодавства України, рішень Власника, наказів уповноваженого органу Власника, інших нормативно-правових актів, а також положень статуту Підприємства та цього контракту), 2.1.5 (Директор створює в Підприємстві безпечні і сприятливі умови праці, а також забезпечує додержання прав працівників, гарантованих законодавством про охорону праці), 2.1.10 (Директор за обов`язковим погодженням уповноваженого органу Власника вирішує питання застави, оренди, суборенди, списання, внесення до статутного капіталу інших юридичних осіб, передачі або відчуження на інших підставах майна Підприємства або окремих прав на нього та відповідно до законодавства вчиняє вищезазначені дії), 2.1.13(Директор несе персональну відповідальність за дотримання чинного законодавства з питань державних закупівель та бюджетизаконодавства).

Стаття 21 КЗпП України закріплює рівність трудових прав громадян України.

Відповідно до ч. 3 ст. 21 КЗпП України, контракт є особливою формою трудового договору, в якому строк його дії, права, обов`язки і відповідальність сторін (у тому числі матеріальна), умови матеріального забезпечення і організації праці працівника, умови розірвання договору, в тому числі дострокового, можуть установлюватися угодою сторін.

Згідно із ст. 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення.

Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення.

Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Разом з тим, саме на роботодавця покладається обов`язок доказування фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена провина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Згідно із нормами чинного трудового законодавства діє принцип презумпції невинуватості. Тобто не можна працівника притягнути до дисциплінарної відповідальності, доки не доведена роботодавцем його вина, і працівник не зобов`язаний сам доводити свою невинуватість. Принцип презумпції невинуватості випливає із змісту ст. 138 КЗпП України, яка передбачає обов`язок роботодавця доводити наявність умов, серед них і вина працівника, для притягнення такого працівника до відповідальності.

Порушенням трудової дисципліни є невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків, що проявилися в порушенні: правил внутрішнього трудового розпорядку; посадових інструкцій; положень, наказів та розпоряджень власника (керівника), якщо вони мають законний характер.

Залежно від змісту і характеру прав і обов`язків, що належать роботодавцю (керівнику), його правове становище визначається наявністю нормотворчої влади (прийняття локальних нормативних актів), адміністративно-диспозитивної влади (видання обов`язкових для виконання розпоряджень з приводу виконання трудових обов`язків), дисциплінарної влади (застосування заохочень, заходів дисциплінарної та матеріальної відповідальності).

Зміст рішень, прийнятих відповідною посадовою особою, а також порядок їх ухвалення мають ґрунтуватися на законі.

Роботодавець при виконанні адміністративних повноважень повинен діяти лише в чітко окреслених межах. Він не має діяти упереджено або його дії не мають сприйматися як такі.

Під час ухвалення відповідного рішення роботодавець має враховувати всі фактори, що стосуються цього рішення, при чому кожен фактор підлягає ретельному аналізу. Фактори, що не є релевантними, повинно виключити з розгляду. На процес ухвалення адміністративного рішення не мають впливати особисті інтереси або упереджене ставлення посадової особи, яка ухвалює рішення. Слід уникати будь-яких проявів упередженості.

Правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника.

Догана є дисциплінарним заходом особистого немайнового характеру та заходом дисциплінарного впливу морально-психологічного характеру, що містить негативну оцінку конкретних дій працівника і виконує оцінювальний, попереджувальний і мотиваційний вплив на нього.

Підставою застосування догани є вчинення працівником дисциплінарного проступку. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця.

Відтак виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягненні працівника до даного виду відповідальності, роботодавець повинен навести конкретні факти допущеного працівником невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків.

Тож в розпорядженні про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення.

Аналізуючи норми КЗпП України, можна сформулювати умови, дотримання яких є обов`язковим для того, щоб оголошення працівнику догани було здійснене в порядку, передбаченому законом. Дотримання цих умов, з одного боку, надають право роботодавцю застосувати дисциплінарне стягнення, з іншого - виступають гарантіями для працівника від порушень його прав.

У розпорядженні районної ради про оголошення позивачу догани відсутні чіткі роз`яснення яким чином ОСОБА_1 були порушені п.п. 1.1; 2.1.1; 2.1.3; 2.1.5; 2.1.10; 2.1.13 Контракту від 20.12.2019 року, не визначено ступень його вини та норми закону, на підставі якої оголошено догану. Відповідач не зазначив та не конкретизував, які саме обов`язки покладені на ОСОБА_1 були ним не виконані. Таких доказів не було надано відповідачем суду і під час розгляду справи. Крім того, ані в акті службового розслідування, ані в оскаржуваному розпорядженні не вказано чи потягло невиконання позивачем покладених на нього обов`язків у певні строки якихось негативних наслідків та відповідно не вбачається, що застосоване дисциплінарне стягнення відповідало ступеню тяжкості вчиненого проступку.

Крім того, суд бере до уваги, що п. 2.1.13 Контракту передбачено, що директор несе персональну відповідальність за дотримання чинного законодавства з питань державних закупівель та бюджети законодавства. Таким чином, виникає сумнів про можливість порушення з боку працівника пункту, який попереджує його про настання відповідальності за порушення інших пунктів та умов контракту.

Суд вважає, що працівник не може бути підданий дисциплінарному стягненню на підставі неконкретних звинувачень у невиконанні своїх трудових обов`язків, претензії до працівника повинні бути пред`явлені відносно невиконання конкретного обов`язку з посиланням на чинні нормативно-правові акти, якими покладається виконання таких обов`язків та завдань.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно із ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 3 ст. 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (стаття 80 ЦПК України).

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Суд також враховує той факт, що відповідно питанням збереження будівлі СКК Одеським палацом спорту зобов`язані турбуватися не лише директор, а і управління майна Одеської міської ради; крім того, у вирішені питання щодо погашення заборгованості по договорам оренди, має допомагати управління обласної ради з майнових відносин, а для вирішення деяких питань зазначених у акті службового розслідування необхідне додаткове фінансування з місцевого бюджету.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді, та відмінності, які існують у держава-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00 § 23, ЄСПЛ від 18 липня 2006 року.

Розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.

VI. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно із ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

З урахуванням задоволення позовних вимог сума сплаченого при поданні позовної заяви судового збору підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст. ст. 2, 76-83, 141, 206, 263-265, 274-279, 354-355 ЦПК України, ст. ст.55, 56 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», ст. ст.147, 149, 232 КЗпП України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Одеської обласної ради (, місцезнаходження: м. Одеса, пр. Шевченка, 4) про визнання незаконним та скасування розпорядження про оголошення догани, задовольнити.

Визнати незаконним та скасувати розпорядження Одеської обласної ради № 09/2021-КР від 19.01.2021 року «Про оголошення догани директору Комунального підприємства Спортивно-концертний комплекс Одеський палац спорту».

Стягнути з Одеської обласної ради (, місцезнаходження: м. Одеса, пр. Шевченка, 4) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) судовий збір у розмірі 908,00 грн. /дев`ятсот вісім гривень 00 копійок/.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до п.п. 15.5 п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги можуть бути подані через Київський районний суд м. Одеси.

Суддя Васильків О.В.