МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

справа №370/677/21

"06" серпня 2021 р. Макарівський районний суд Київської області у складі головуючого судді Мазки Н.Б. в приміщенні Макарівського районного суду Київської області, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

в с т а н о в и в:

позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що з 02.10.2017 року вони перебувають у зареєстрованому шлюбі, від якого не мають неповнолітніх дітей.

Позивач ОСОБА_1 зазначає, що з кінця 2019 року з відповідачкою шлюбні відносини припинені. Спільне господарство не ведеться. Подальше спільне проживання та збереження сім`ї неможливі. Розірвати шлюб в органах ДРАЦС відповідачка відмовляється.

Позивач ОСОБА_1 просить: розірвати шлюб між ним, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Згідно ухвали суду від 19.10.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрите провадження. Розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників справи. Відповідачу встановлено 15-тиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Відповідачка ОСОБА_2 копії ухвали суду від 19.10.2021 року, позовної заяви з додатками отримала, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення №404, заяв, клопотань, відзиву не надала.

Сторонами не подано клопотань про продовження процесуальних строків.

Судом були створені учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, наданням строку для подачі відзиву.

Кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Крім того, практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08.12.1983 року у справі «Axen v.Germany», заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01).

У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. В одній із зазначених справ заявник не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 ст.6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

За таких обставин суд здійснює розгляд справи в порядку письмового провадження, відповідно до приписів ч.13 ст.7 ЦПК України, якою передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Між сторонами склалися правовідносини, які регулюються вимогами ч.2 ст.104, ч.2 ст.112 СК України, якими передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їх дітей, що мають істотне значення.

Частиною 1 ст.24 СК України передбачено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.

Частиною 2, 3, 4 ст.56 СК України передбачено, що дружина та чоловік мають право вживати заходів, які не заборонені законом і не суперечать моральним засадам суспільства, щодо підтримання шлюбних відносин. Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість.

Статтею 113 СК України, передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Встановлено, що згідно свідоцтву про шлюбу серії НОМЕР_1 , виданому повторно 10.03.2021 року Макарівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрували шлюб 02.10.2017 року у виконавчому комітеті Липівської сільської ради Макарівського району Київської області, про що зроблено запис №3, прізвище після укладення шлюбу чоловіка - ОСОБА_3 , дружини - ОСОБА_4 .

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд визнає їх достовірними, належними, допустимими, а позов таким, що підлягає задоволенню, оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушуванням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Керуючись вимогами ч.1 ст.24, ч.2, 3, 4 ст.56, ч.2 ст.104, ч.2 ст.112 СК України, ч.13 ст.7 ст.263-265 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

позов задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 02.10.2017 року виконавчим комітетом Липівської сільської ради Макарівського району Київської області, актовий запис №3.

Прізвища сторін після розірвання шлюбу: чоловіка ОСОБА_3 , жінки ОСОБА_4 .

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а якщо воно не проголошувалося - з дати складення повного його тексту.

Рішення набирає законної сили відповідно до ст.273 ЦПК України.

Рішення складено 06.08.2021 року.

Суддя