Справа №203/4465/19
Провадження №2/932/398/20
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

«09» липня 2021 року м.Дніпро

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

в складі: головуючого-судді: Цитульського В.І.,

за участю секретаря: Мудраченко Д.О.

розглянувши у судовому засіданні в залі суду за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про стягнення коштів, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася з позовом до АТ КБ «Приватбанк» в якому просить стягнути на свою користь із відповідача 12 343,76 грн.

Стислий виклад позиції учасників.

Свої вимоги позивач мотивує тим, що 13.09.2019 у неї викрали мобільний телефон із встановленим додатком «Приват 24». 17.09.2019 на номер телефону, що був зареєстрований в додатку надійшли повідомлення з паролями для підтвердження входу в додаток. Про ці обставини позивачка повідомляла відповідача шляхом звернень на гарячу лінію 17.09.2019 та 18.09.2019. Проте останній ніяких дій не вчиняв. 18.09.2019 з її рахунку було переказано 11 000 грн. невідомій їй ОСОБА_2 . І лише після цього рахунок позивача було заблоковано відповідачем. Оскільки перерахування грошових коштів було можливим у зв`язку із несвоєчасним блокуванням відповідачем рахунку просить стягнути кошти із останнього.

У відзиві відповідач заперечив позов. Вказав, що дійсно 18.09.2019 о 14.29 год. з рахунку позивача здійснено переказ коштів в сумі 11 000 грн. Проте було перераховано кредитні кошти, тобто кошти відповідача. Крім того, за всі операції, які супроводжуються авторизацією до моменту письмової заяви про блокування картки (рахунку) несе клієнт. Переказ відбувся за електронною ідентифікацією електронного платіжного засобу і його користувача. Позивач не вийшла із додатку «Приват 24», що дозволило здійснити переказ, третім особам було відомо ПІН код картки. Відтак у списанні коштів є вина позивача. Відповідальність із повернення грошових коштів має нести отримувач таких коштів.

Розгляд справи проводиться за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Фактичні обставини встановлені судом.

Як визнається сторонами ОСОБА_1 мала відкритий рахунок у АТ КБ «Приватбанк». Викладене також підтверджується копією договору про відкриття і обслуговування картрахунку пенсійної картки № НОМЕР_1 .

Із цього рахунку ОСОБА_1 18.09.2019 о 14:29 год. було перераховано 11 000 грн. (з урахуванням комісії 11 440 грн.) на рахунок ОСОБА_2 із застосуванням додатку «Приват 24».

Викладене визнається сторонами та підтверджується випискою по рахунку ОСОБА_1 .

Із вказаної виписки також вбачається, що залишок по рахунку на момент проведення операції становить -37 483,40 грн., залишок після операції становить -48 923,40 грн. Залишок на кінець періоду становить -47 228,44 грн.

За обставинами викрадення у ОСОБА_1 мобільного телефону 13.09.2019 близько 12.00 год. внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002248. Заяву подано 13.09.2019, відомості внесено 14.09.2019.

ОСОБА_1 зверталася до АТ КБ «Приватбанк» із претензією від 18.10.2019 про перерахування на картку 11 440 грн. та 330 грн. пені.

ОСОБА_1 стверджує, що 17 та 18 вересня 2019 року телефонувала на гарячу лінію АТ КБ «Приватбанк» та вказувала про крадіжку мобільного телефону, про намагання здійснити переказ грошових коштів із її рахунку.

У відзиві АТ КБ «Приватбанк» визнає факт телефонного дзвінка ОСОБА_1 із повідомлення про викрадення мобільного телефону 18.09.2019 о 11:31 год.

Норми права та висновки Верховного Суду, що застосував суд.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч.1 ст.80 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Згідно зі статтею 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його ж рахунка, банк повинен негайно, після виявлення порушення, зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.

Загальні засади функціонування платіжних систем і систем розрахунків в Україні, поняття та загальний порядок проведення переказу коштів у межах України, встановлення відповідальності суб`єктів переказу, а також визначення загального порядку здійснення нагляду (оверсайта) за платіжними системами встановлено Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні».

Відповідно до пункту 14.12 статті 14 вказаного Закону користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень. Використання електронного платіжного засобу за довіреністю не допускається, крім випадку емісії додаткового електронного платіжного засобу для довіреної особи.

Згідно з пунктом 14.16 статті 14 Закону користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу зобов`язаний негайно повідомити банк у спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення держателем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів; під час реєстрації банком повідомлення користувача щодо втрати електронного платіжного засобу банк зобов`язаний відобразити дату та час повідомлення.

Аналогічні норми містить Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затверджене постановою Правління Національного банку України №705 від 05.11.2014.

Зазначені норми є спеціальними для спірних правовідносин.

За висновком, викладеним у постанові Верховного Суду України від 13.05.2015 у справі №6-71цс15 не встановивши обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, касаційний суд дійшов помилкового висновку про вину особи як підставу цивільно-правової відповідальності.

Висновки судів про те, що операції щодо зняття з платіжної картки особи спірної суми супроводжувались правильним вводом ПІН-коду вказаної картки, а умовами договору передбачено обов`язок позивача щодо нерозголошення даного ПІН-коду, що виключає можливість задоволення позову про стягнення з банку на користь позивача спірної суми, є помилковими, оскільки такі висновки судів не свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Хоча викладений висновок ґрунтується на приписах Положення «Про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління Національного банку України від 30.04.2010 № 223, яке втратило чинність на час виникнення спірних відносин проте підлягає застосуванню оскільки приписи вказаного положення є аналогічними приписам діючого Положення №705.

Аналогічні висновки, із застосуванням Положення №705, викладено і в постановах Верховного Суду від 05.04.2021 у справі №336/3989/19, від 17.02.2021 у справі №711/11121/18, від 07.10.2020 у справі №751/904/18, від 02.09.2020 у справі №311/634/18-ц.

Оцінка суду.

Позивач звернувся до правоохоронних органів із заявою про викрадення мобільного телефону. За вказаною обставиною відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Позивач також повідомив відповідача про викрадення мобільного телефону 18.09.2019 о 11:31 год.

Переказ грошових коштів із рахунку позивача здійснено 18.09.2019 о 14:29 год.

Оскілки не встановлено обставин, які безспірно доводять, що позивач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню мобільному телефону із встановленим додатком «Приват 24», ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, суд дійшов висновку, що відповідальність за вказаний переказ має нести відповідач.

Проте, оскільки до переказу залишок грошових коштів на рахунку позивача був від`ємним, то доводи відповідача про те, що переказано його грошові кошти (грошові кошти банку) підтверджено.

Відповідно відсутні підстави для стягнення грошових коштів із відповідача в користь позивача, відтак позов про стягнення грошових коштів із відповідача не може бути задоволений.

У даних відносинах позивач вправі захищати свої права підчас вирішення спору за позовом АТ КБ «Приватбанк» про стягнення заборгованості, яка виникла згідно спірного переказу.

До пред`явлення такого позову, позивач вправі звернутися із позовом, спрямованим на усунення правової невизначеності у відносинах з кредитором (відсутність зобов`язання).

Разом із тим, даючи оцінку доводам сторін у даній справі, судом фактично усунуто правову невизначеності у даних відносинах.

Керуючись ст.ст.12, 81, 133, 141, 258, 259, 263-268 ЦПК України суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про стягнення коштів, залишити без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Пунктом 15.5 Перехідних положень ЦПК України передбачено, що апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Повний текст рішення суду складено 09.07.2021.

Суддя: В.І.Цитульський