Справа № 183/2176/17
№ 2/183/15/21

У Х В А Л А
29 березня 2021 року Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області, у складі:
головуючої судді Сороки О.В.,
секретаря судового засідання Устименко М.О.,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи Товариство з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект», приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Римська Анастасія Вікторівна, про:
-скасування заборони на майно, реєстраційний номер 7297224, накладену на будинок АДРЕСА_1 , приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Римською А.В., 30 травня 2008 року,
представника позивача ОСОБА_3 ,
представника третьої особи приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Кім Г.В.,-
У травні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з означеним позовом.
Ухвалою судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області Майної Г.Є. від 22 травня 2017 року відкрите провадження по справі (т.1, а.с. 31)
Протокольною ухвалою від 12.07.2017 року до участі у розгляді справи в якості третьої особи було залучено приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Римську А.В. та витребувано докази (т.1, а.с. 109-110).
Ухвалою суду від 20 вересня 2017 року по справі призначено почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз.
На вирішення експертам поставлене питання:
-Чи виконаний підпис в заяві, складеної на ім`я приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу Римської А.В від 30 травня 2008 року, щодо надання згоди на передачу ОСОБА_2 в іпотеку будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 або будь-якою іншою особою? Якщо так, то чи виконаний такий підпис навмисно зміненим почерком?
Цією ж ухвалою зобов`язано приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу Римську А.В. для проведення експертизи, надати експертній установі на вимогу експерта оригінал заяви ОСОБА_1 , зареєстрованої в реєстрі за № 2130 від 30 травня 2008 року щодо надання згоди на передачу ОСОБА_2 в іпотеку будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .
Зобов`язано ОСОБА_1 надати суду у місячний строк з дня оголошення цієї ухвали вільні зразки її почерку та підпису за 2007-2012 роки, що можуть міститися в оригіналах заяв, квитанцій, нотаріально посвідчених документів, документів особистого та робочого характеру (10-15документів) (т.1 а.с. 133-134).
02.08.2018 року Дніпропетровський науково-дослідний інститут судових експертиз надав суду повідомлення про неможливість надання висновку експерта, в зв`язку з ненаданням додаткових матеріалів та ненаданням порівняльного матеріалу (т.1 а.с. 197-198).
В зв`язку з закінченням повноважень судді Майної Г.Є., справа передана в провадження судді Сороки О.В. (т.1 а.с. 211).
25 березня 2019 року по справі призначено судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставлено запитання:
-чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 нею самою чи іншою особою з ретельним наслідуванням її підпису на заяві складеної на ім`я приватного нотаріуса ДМНО Римської А.В. від 30 травня 2008 року щодо надання згоди на передачу ОСОБА_2 в іпотеку будинку, розташованого за адресо: АДРЕСА_1 ?.
Проведення експертизи знову доручено Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз (т.1 а.с. 223-224).
15.05.2019 року на адресу суду були повернути матеріали цивільної справи, а також надано клопотання експерта про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення експертизи (т.1, а.с. 227-228).
09.08.2019 року суду було подано повідомлення про неможливість надання висновку експерта через незадоволення клопотання експерта та ненадання порівняльного матеріалу (т.1 а.с. 241-242).
05 грудня 2019 року по справі почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставлено запитання:
-чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 нею самою чи іншою особою з ретельним наслідуванням її підпису на заяві складеної на ім`я приватного нотаріуса ДМНО Римської А.В. від 30 травня 2008 року щодо надання згоди на передачу ОСОБА_2 в іпотеку будинку, розташованого за адресо: АДРЕСА_1 ?.
Проведення експертизи доручено Дніпропетровському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС (т.2 а.с. 23-24).
03.06.2020 року на адресу суду надійшов висновок експерта № 19/104-7/7/279 від 22.05.2020 року (т.2 а.с. 51-55).
07.10.2020 року до суду надійшло клопотання представник приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Римської А.В. адвоката Кім Г.В. про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи, яке мотивоване тим, що в матеріалах справи наявні два повідомлення експертів про неможливість надання висновку експерта через недостатність матеріалів для порівняння підписів. В той же час, складений висновок експертом ОСОБА_4 , який до цього вже повідомляв про неможливість надання висновку через недостатність матеріалів для порівняння, на думку представника третьої особи, являється не допустимим доказом, не відповідає критеріям достовірності.
Так, представник третьої особи звертає увагу, що при проведенні експертного дослідження експертом не було взято до уваги зразки підпису, наявні в матеріалах цивільної справи, які суттєво відрізняються один від одного не озброєним оком. Окрім того, при проведенні експертного дослідження позивачем не було подано жодного зразку підпису, виконаного на нотаріально посвідченому документі. Експерт наполягав на витребуванні документів, нотаріально посвідчених, однак позивач такі документи не надала дозвіл на використання свого підпису у позовній заяві та в матеріалах справи.
Задля забезпечення проведення такого виду експертизи, представник третьої особи просить витребувати у приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Гугель Світлани Юріївни примірники довіреностей, виданих ОСОБА_1 , в тому числі від 17.08.2015 року, зареєстрованої в реєстрі за № 1293, від 18.09.2017 року, зареєстрованої в реєстрі за № 1752.
Проведення експертизи представник третьої особи просить доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, а також доручити експертові при проведенні експертизи врахувати зразки підписів позивача, виконані в матеріалах справи, а також в матеріалах, які будуть витребувані судом.
В судовому засіданні представник третьої особи клопотання підтримала.
Представник позивача заперечував проти призначення повторної судової почеркознавчої експертизи, вважає клопотання не обґрунтованим, довіреності, які посвідчувалися нотаріусом Гугель, на момент призначення експертизи втратили свою дію та не могли бути надані стороною, використання зразків підпису в матеріалах справи є правом, а не обов`язком сторони.
Суд, вислухавши думку учасників процесу, дійшов до наступного висновку.
Відповідно до п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову експертизу в кримінальних та цивільних справах» № 8 від 30.05.1997 року, призначення експертизи в цивільних справах допускається як під час судового розгляду, так і в процесі підготовки до нього. У разі коли необхідність експертного висновку обумовлена обставинами, викладеними у позовній заяві, чи поданими доказами, суддя має призначити експертизу, як правило, при підготовці справи до судового розгляду, враховуючи при цьому думку осіб, які беруть участь у справі.
Відповідно до ст.57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Ці дані встановлюються на підставі, зокрема, висновків експертів.
Відповідно до ст.143 ЦПК України для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.
Таким чином, експертиза призначається, виходячи із підстав заявлених сторонами вимог та заперечень, обставин, що мають значення для справи та потребують спеціальних знань.
Для проведення почеркознавчої експертизи або експертне дослідження надаються оригінали документів, відповідно до п. 3.5 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (зі змінами та доповненнями).
Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах Міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», Цивільним процесуальним кодексом, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.
Висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.
Крім того, пунктом 1.2.1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5) передбачено, що одним з основних видів (підвидів) експертизи є почеркознавча експертиза.
Відповідно до п. п. 1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, основними завданнями почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.
Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. ( ч.1 та ч.2 ст.102 Цивільного процесуального кодексу України).
Як роз`яснено в п. 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.
Ст.1 Закону України «Про судову експертизу» передбачено що судова експертиза це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів , явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадження органів досудового розслідування чи суду.
Спеціальні знання це професійні знання, отриманні в результаті навчання , а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково- технічними засобами під час проведення експертизи. Експертиза це науковий дослідницький шлях до висновків , які формулюються у висновку експерта про фактичні обставини справи.
При цьому судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено судом, з призначенням відповідної судової експертизи. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного, вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.
Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм.
Тобто висновок експерта є рівноцінним з іншими видами доказів і не має заздалегідь установленої сили
Отже судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних , що входять до предмета доказування , тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.
Згідно з ч.1 ст. 7 ЗУ України « Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним і справедливим судом, утвореним відповідно до закону.
Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.
Наведене свідчить, що питання, яке просить поставити нотаріус на вирішення судової почеркознавчої експертизи відповідає обґрунтуванню заявлених позовних вимог.
Відповідно до ч. 1 ст. 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу, якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
Крім того, суд вважає за необхідне зауважити наступне.
Діючим цивільним процесуальним законодавством передбачена можливість призначення у разі необхідності декілька експертиз, додаткової чи повторної експертизи.
У Розділі І Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 визначено, що вказане коло питань, що вирішується експертами не є вичерпним. Під час проведення судово-почеркознавчої експертизи можуть вирішуватись і інші питання, що стосуються її предмета.
Також, у разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення, призначений судом експерт невідкладно подає суду клопотання щодо його уточнення або повідомляє про неможливість проведення ним експертизи за поставленими питаннями (ч. 6 ст. 104 ЦПК України).
У подальшому, в разі виникнення питань щодо висновку експерта, суд у порядку ч. 5 ст. 102 ЦПК України має право за заявою учасників справи або з власної ініціативи викликати експерта для надання усних пояснень щодо його висновку.
Висновок експертизи оцінюється з урахуванням положень процесуального права, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, суд оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.
Окрім того, відповідно до положень ч. 2 ст. 116 ЦПК України призначення експертизи є способом забезпечення доказів.
За змістом статті 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам). Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).
Відповідно до пункту 11 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», за змістом додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Проведення додаткової експертизи може бути доручено тому самому або іншому експертові.
Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.
Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).
За змістом положень ст.113 ЦПК України законодавець наголошує, що повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.
Одним з принципів цивільного судочинства, є змагальність сторін, тому суд не має права позбавляти сторону по справі можливості таким чином довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Вирішуючи питання щодо необхідності призначення повторної експертизи у цій конкретній справі, суд приймає до уваги наступне.
Захищене статтею 6 ЄСПЛ право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.
У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.
Так, матеріали справи дійсно містять повідомлення експерта Дніпропетровського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Соколенко Л.О. про неможливість проведення судової експертизи від 26.02.2020 року № 19/104-7/7/6 (т.2 а.с. 34), яке мотивоване тим, що не було задоволене клопотання про надання порівняльного матеріалу: вільних зразків почерку позивача на різних документах в період з 2008 року на 10-15 аркушах, а також не було вказано на яких аркушах цивільної справи знаходяться досліджувані та порівняльні матеріали.
Між тим, як вбачається з висновку цього ж експерта № 19/104-7/7/279 від 22.05.2020 року (т.2, а.с.50-56) для дослідження та порівняння до експерта було направлено оригінал заяви, складеної на ім`я приватного нотаріуса Римської А.В. від 30 травня 2008 року (т.1 а.с. 167), а також експериментальні та вільні зрази підпису та почерку ОСОБА_1 , які були помічені штампами НДЕКЦ МВС України, тобто ті зразки підпису та почерку, яких було не достатньо для проведення експертизи та про які було повідомлено про неможливість надання висновку.
Таким чином, в зазначеній кількості вільні зразки експерту не були надані для дослідження, а тому експерт обмежився наявними документами, які до того ж складені з великим проміжком за часом їх виконання.
Відповідно до вимог Науково-методичних рекомендацій зразки мають відповідати досліджуваним документам: за часом виконання (при дослідженні рукописів з великим розривом у часі експерт повинен мати відомості про вік, освіту, спеціальність, писемну практику певної особи, перенесені нею захворювання).
З огляду на наведено, а також з огляду на наявність протилежних висновків експерта, суд приходить до переконання про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи, яка необхідна для повного, об`єктивного і всебічного встановлення обставин справи та для правильного вирішення спору по суті.
Вирішуючи питання щодо витребування доказів, суд керується наступними нормами процесуального права.
У відповідності до ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
В силу ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень.
Частиною 1 ст. 83 ЦПК України передбачено, що учасники справи подають докази безпосередньо до суду, а у разі неможливості самостійно надати докази, в силу ч.1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи вправі подати клопотання про витребування доказів судом.
Суду надано достатньо даних про те, що сторона позивача позбавлена можливості самостійно докази до суду. При цьому викладені у заяві про витребування доказів обставини, які можуть підтвердити ці докази, заслуговують на увагу, потребують детального вчинення, в зв`язку з призначенням почеркознавчої експертизи, та дослідження судом.
Аналізуючи викладене, суд приходить до висновку, що заявлене клопотання про витребування доказів обґрунтоване та підлягає задоволенню.
При цьому суд роз`яснює особам, у яких знаходяться докази, вимоги ч.ч. 6, 7 ст. 84 ЦПК України, у відповідності до яких будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду, а у разі неможливості подання доказу у встановлені судом строки, особа, у якої знаходиться доказ повинна повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.
Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.
Суд вважає за необхідне зупинити провадження по справі до проведення судової почеркознавчої експертизи.
Керуючись ст. 103, 104, 252 ЦПК України, суд, -
п о с т а н о в и в:
Клопотання представника приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Римської А.В. адвоката Кім Г.В. про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи та витребування доказів, задовольнити.
Призначити повторну судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставити наступні запитання:
- чи виконаний підпис від імені ОСОБА_1 у заяві складеній на імя приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Римської А.В. від 30 травня 2008 року щодо надання згоди на передачу в іпотеку ОСОБА_5 будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , нею самою чи іншою особою, з наслідуванням її підпису?
В розпорядження експертів надати цивільну справу № 183/2176/17, провадження № 2/183/15/21, доручивши експертам при проведенні дослідження врахувати, в тому числі зразки підписів ОСОБА_1 виконані:
-у позовній заяві (т.1 а.с. 7);
-у договорі про надання юридичних послуг від 12 липня 2017 року (т.1 а.с. 102);
-а також у витребуваних судом доказах, необхідних для проведення експертизи.
Затрати на проведення експертизи покласти на ОСОБА_6 .
Провадження по справі зупинити до проведення експертизи.
Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

Суддя Сорока О.В.