ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-з/753/212/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" серпня 2021 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Трусова Т.О.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

представник позивача - ОСОБА_2 ,

відповідачі - 1. Приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Пишний Артем Володимирович, 2. Державне підприємство «Сетам», 3. ОСОБА_3 ,

треті особи - 1. Акціонерне товариство «Альфа-Банк», 2. Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кондра Людмила Вікторівна,

вимоги позивача - про визнання недійсними електронних торгів, скасування протоколу проведення електронних торгів, скасування акта про реалізацію, скасування свідоцтва про придбання нерухомого майна на аукціоні, скасування рішення про державну реєстрацію права власності,

розглянув заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В:

28.07.2021 ОСОБА_1 (далі також - ОСОБА_1 , позивач) в особі представника ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом про визнання недійсними електронних торгів з продажу належної їй квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , скасування протоколу проведення електронних торгів, акту про реалізацію, скасування свідоцтва про придбання нерухомого майна на аукціоні та рішення про державну реєстрацію права власності на вищевказану квартиру за переможцем торгів ОСОБА_3 (далі також - ОСОБА_3 ).

Позов мотивований тим, що виконавчий напис, який став підставою для відкриття виконавчого провадження, вчинено з порушенням вимог статті 88 Закону України «Про нотаріат», а електронні торги проведено без дотримання Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5, внаслідок чого було порушено права та законні інтереси позивача.

Одночасно з позовною заявою позивач подала заяву про забезпечення позову, у якій просить накласти арешт на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , заборонити ОСОБА_3 вживати заходів щодо її виселення, обмежувати її доступ до квартири, будь-яким способом створювати перешкоди для володіння та користування квартирою та вживати заходів щодо реєстрації місця проживання третіх осіб у квартирі.

Заява обґрунтована тим, що набуття ОСОБА_3 права власності на спірну квартиру створює ризики її подальшого відчуження, виселення позивача з її єдиного житла, створення перешкод для мирного володіння і користування квартирою та вчинення морального тиску на позивача шляхом маніпуляцій з її єдиним житлом.

За правилами частини1 статті 153 ЦПК України суд розглянув заяву про забезпечення позову без повідомлення учасників справи та за результатами дослідження матеріалів справи дійшов висновку про її часткову обґрунтованість з таких підстав.

Згідно з положенням статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутись до суду.

Системний аналіз норм цивільного процесуального закону, які регламентують питання вжиття судом заходів забезпечення позову, дає підстави для висновку, що забезпечення позову в будь-якому разі призводить до обмеження в тій чи іншій мірі суб`єктивних прав, свобод чи інтересів відповідача або пов`язаних з ним осіб задля забезпечення виконання в майбутньому актів правосуддя, а відтак заходи забезпечення позову мають застосовуються лише у разі очевидної загрози невиконання або істотного ускладнення виконання рішення суду з урахуванням співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок їх невжиття.

Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 02.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» при розгляді заяви про забезпечення позову суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

Предметом даного позову є зокрема вимоги про скасування свідоцтва про придбання ОСОБА_3 нерухомого майна на аукціоні та рішення про державну реєстрацію за нею права власності на спірну квартиру.

Факт реєстрації права власності на квартиру за переможцем торгів підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

З огляду на вищенаведене суд знайшов достатніми та обґрунтованими доводи заяви щодо існування ризику відчуження вищевказаної квартири ОСОБА_3 на користь третіх осіб, що може істотно ускладнити виконання рішення суду або ефективний захист у разі повного або часткового задоволення позову.

З огляду на підстави і предмет позову, суд дійшов до переконання, що належним і достатнім інструментом забезпечення ефективності судового захисту порушеного права буде арешт спірної квартири.

Що стосується вимог заяви про заборону заборонити ОСОБА_3 вживати заходів щодо виселення позивача, обмежувати її доступ до квартири, будь-яким способом створювати перешкоди для володіння та користування квартирою та вживати заходів щодо реєстрації місця проживання третіх осіб у квартирі, то суд ураховує, що такі способи забезпечення позову суттєво обмежують правомочності власникаі між ними та заявленими позовними вимогами відсутній прямий зв`язок, тобто не відповідають змісту порушеного, на думку позивача, права, та не є співмірним із заявленими у цій справі вимогами.

Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку, що незастосування вищевказаних заходів забезпечення позову не призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду у разі повного або частково задоволення позову.

Вирішуючи питання про застосування зустрічного забезпечення суд ураховує, що доказів наявності у позивача зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження та території України та майна в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків власника, які можуть бути спричинені забезпеченням позову у випадку відмови у позові, до позовної заяви не додано.

Більше того, з нотаріально посвідченої довіреності позивача на представництво її інтересів в суді вбачається, що особа позивача була встановлена за паспортом громадянина України для виїзду за кордон, який не містить відомостей про реєстрацію місця проживання, а місце проживання було зазначене зі слів довірителя.

Зазначене у довіреності місце проживання позивача у спірній квартирі не є її зареєстрованим місцем проживання, оскільки згідно з витягом з Реєстру територіальної громади м. Києва за даною адресою зареєстроване місце проживання двох осіб, які не є учасниками цієї справи.

Наведені обставини зумовлюють обов`язок суду застосувати зустрічне забезпечення.

З огляду на наявність чинного рішення суду про стягнення заборгованості за кредитним договором, зобов`язання за яким забезпечувались іпотекою належної позивачу квартири, суд вважає, що достатнім заходом зустрічного забезпечення буде внесення на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України у м. Києві грошових коштів у розмірі, визначеному рішенням суду, що становить 148 556,14 грн.

Керуючись статтями 149, 150, 153, 259-261 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Заяву позивача ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ) про забезпечення позовузадовольнити частково.

Накласти арешт на однокімнатну квартиру загальною площею 26,5 кв.м., що знаходиться за адресою: за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_3 (рнокпп НОМЕР_2 ), реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00.

Застосувати зустрічне забезпечення, зобов`язавши ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ) внести на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України у м. Києві грошові кошти в сумі 148 556 гривень 14 копійок у десятиденний строк з дня постановлення ухвали.

Роз`яснити, що у разі ненадання суду протягом визначеного строку документів, що підтверджують надання зустрічного забезпечення, суд скасує ухвалу про забезпечення позову.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, однак може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Згідно з пп. 15.5 п. 15 частини першої Перехідних положень Розділу XIII ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Суддя:

Ухвала підписана 03.08.2021.