Справа № 513/683/21
Провадження № 2/513/359/21
Саратський районний суд Одеської області
про повернення позовної заяви
10 серпня 2021 року Суддя Саратського районного суду Одеської області Рязанова К.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Саратського районного відділу державної виконавчої служби Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про зняття арешту з майна,
В С Т А Н О В И В:
19 липня 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом, в якому просить зняти арешт з майна померлої ОСОБА_2 , накладений постановою від 26 серпня 2009 року Саратського районного відділу державної виконавчої служби Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса).
Позовні вимоги обґрунтувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 , після смерті якої вона звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено по причині того, що на нерухоме майно, що належало спадкодавцю, постановою державного виконавця від 26 серпня 2009 року накладено арешт.
Ухвалою Саратського районного суду Одеської області від 27 липня 2021 року позивачу було надано строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали. Копію ухвали позивачка отримала 27 липня 2021 року на електронну пошту, зазначену у заяві від 27 липня 2021 року.
30 липня 2021 року до Саратського районного суду Одеської області надійшла заява позивача про усунення недоліків, разом із клопотанням про витребування доказів.
Вивчивши зміст поданих документів, доходжу наступного.
Так, підставами для залишення позовної заяви без руху слугувало те, що усупереч приписам ч. 3 ст. 175, ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивачем до позовної заяви, на підтвердження викладених у позові обставин, не долучено доказів, які б підтверджували, що остання зверталася до нотаріуса з приводу оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_2 , не зазначено перелік майна з якого просить зняти арешт, також зазначено про необхідність визначення суб`єктного складу учасників справи.
До заяви про усунення недоліків позивачем долучено уточнену позовну заяву із зазначенням в якості другого відповідача МТБ Банк «Марфін Банк», відповідь АТ «Укрзалізниця» про те, що постанова №В-06/1309/ та В-06/1310 від 28 лютого 2013 року повернуті у зв`язку із повним виконанням, а також витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі №60276716 від 22 травня 2020 року відповідно до якого заведена спадкова справа №132/2019 до майна ОСОБА_2 , спадкове майно: кошти (рухоме майно).
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ч. ч. 5, 6 ст. 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
За правилами абзацу другого частини восьмої статті 14 ЦПК України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", якщо інше не передбачено цим Кодексом.
Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті Голос України та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.
Водночас відповідно до підпункту 15.15 пункту 15 абзацу другого розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті Голос України та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.
У газеті Голос України (№ 42 (7048) від 1 березня 2019 року) опубліковано повідомлення Державної судової адміністрації України, згідно з яким відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28 лютого 2019 року № 624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи Державна судова адміністрація України повідомила про відкликання оголошення, опублікованого в газеті Голос України (№ 229 (6984) від 1 грудня 2018 року).
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.
Водночас Закон України від 22 травня 2003 року № 852-IV «Про електронний цифровий підпис», який визначав статус електронного цифрового підпису, втратив чинність 7 листопада 2018 року на підставі Закону України від 5 жовтня 2017 року № 2155-VIII «Про електронні довірчі послуги» (далі Закон № 2155-VIII).
Тобто на сьогодні порядок використання електронного цифрового підпису врегульований Законом № 2155-VIII.
Положенням частини другої статті 17 цього Закону встановлено, що електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, в яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.
У той же час абзацом першим частини першої статті 18 Закону № 2155-VIII передбачено, що кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.
Отже, надсилання процесуальних документів до суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу Електронний суд, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.
Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет.
Аналогічний висновок викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 10 лютого 2021 року у справі № 9901/335/20, від 03 червня 2021 року у справі № 9901/82/21 та від 01 липня 2021 року у справі № 9901/76/21, від 08 липня 2021 у справі № 9901/75/21.
Як встановлено судом, заяву на виконання ухвали про залишення без руху, уточнену позовну заяву та клопотання про витребування доказів надіслано до суду не за допомогою підсистеми Електронний суд, а електронною поштою, та вказані документи містять графічне зображення підпису заявника, що свідчить про використання позивачкою непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до суду.
Крім того, суд звертає увагу, що вимоги ухвали суду від 27 липня 2021 року виконано частково, у своїх заявах позивачка вказує, що арешт накладено на нерухоме майно, однак додає витяг із Спадкового реєстру відповідно до якого зазначено спадкове майно: кошти (рухоме майно), не зазначаючи при цьому на яких банківських рахунках містяться зазначені кошти та не зазначаючи на яке ж саме нерухоме майно накладено арешт, що впливає на визначення територіальної юрисдикції (підсудності).
Суд звертає увагу, що відповідно до частини другої статті 30 ЦПК України позови про зняття арешту з майна пред`являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини (виключна підсудність).
Таким чином, оскільки у встановлений строк відповідно до ухвали суду позивачка не виконала вимоги ст. 175 ЦПК України та недоліки позовної заяви не усунула, тому згідно до ч.3 ст.185 ЦПК України позовну заяву належить вважати неподаною та повернути позивачці.
Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.
Роз`яснити позивачці що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позову.
Керуючись ст. ст. 185, 177, 258- 261, 353, 354 ЦПК України, суддя
П О С Т А Н О В И В:
позовну заяву ОСОБА_1 до Саратського районного відділу державної виконавчої служби Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про зняття арешту з майна - вважати неподаною та повернути позивачу.
Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.
Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Одеського апеляційного суду через Саратський районний суд Одеської області протягом п`ятнадцяти днів з моменту отримання копії ухвали.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя К. Ю. Рязанова