06.08.2021
Справа № 642/6942/20
Провадження № 2/642/109/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2021 року головуючий суддя Ленінського районного суду м. Харкова Грінчук О.П., за участю секретаря Мотора В.В., розглянувши у приміщенні суду в м. Харкові заяву представника відповідача ОСОБА_1 , адвоката Борисовець О.І. про виправлення описки у судовому рішенні,

встановив:

До суду надійшла вказана заява, в якій представник відповідача просить суд виправити описку в ухвалі суду від 14.06.2021, а саме, в мотивувальній частині ухвали зазначено «Також щодо питання заявника №6, суд звертає увагу, що згідно висновку експертів №19898/20962/20963/20964 від 28.02.2020, питання щодо «Чи мав водій автомобіля BMW X5, д.н.з. НОМЕР_1 , ОСОБА_2 технічну можливість запобігти ДТП? Чи є в діях водія автомобіля BMW X5, д.н.з. НОМЕР_1 , ОСОБА_2 , невідповідність вимогам ПДР, які з технічної точки зору перебувають у причинному зв`язку з ДТП? експертним шляхом, з технічної точки зору, не представляється можливим», адвокат просить вказаний абзац доповнити вилученими з процитованого висновку словами «на даному етапі дослідження», вказуючи, що експерт мав на увазі етап «кримінального провадження», враховуючи те, що наразі розглядається цивільна справа, а це є інший етап і сторона не позбавлена права заявляти клопотання про призначення експертизи для усунення неповноти висновку та ставити нові запитання.

На підставі ч.2 ст. 269 ЦПК України суд вважає можливим розглянути питання про виправлення описки без повідомлення учасників справи.

Згідно ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

У відповідності до ч.1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

КЦС роз`яснив, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд зауважив, що не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. (постанова КЦС від 21.07.2020 у справі № 521/1074/17).

Як вбачається зі змісту ухвали під час мотивування необхідності проведення повторної комплексної експертизи у справі, суд взяв до уваги висновки експерта яка була проведені під час досудового розслідування, які додатковому роз`ясненню та тлумаченню не підлягають.

Посилання заявника, про те, що експерт у своєму висновку мав на увазі етап «кримінального провадження», а враховуючи те, що наразі розглядається цивільна справа, а це є інший етап і сторона не позбавлена права заявляти клопотання про призначення експертизи для усунення неповноти висновку та ставити нові запитання є хибними та такими, що не заслуховують на увагу.

На підставі викладеного, в задоволенні заяви про виправлення описки в ухвалі суду, необхідно відмовити.

Керуючись ст. ст. 247, 269 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

В задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 , адвоката Борисовець О.І. про виправлення описки у судовому рішенні - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня її проголошення.

Головуючий