Ухвала

06 серпня 2021 року

м. Київ

справа № 185/9075/19

провадження № 61-13029ск21

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротенка Є. В., розглянувши касаційну скаргу Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» на ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 21 вересня 2020 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 23 грудня 2020 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до Міністерства юстиції України, треті особи: Державний реєстратор Комунального підприємства «Центр реєстрації та надання послуг» Нивотрудівської сільської ради Дніпропетровської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

27 липня 2021 року Акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний Банк» (далі - АТ «ПУМБ») подало до Верховного Суду через засоби поштового зв`язку касаційну скаргу наухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 21 вересня 2020 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 23 грудня 2020 року.

Так, відповідно до частини першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Частиною першою статті 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Оскаржена постанова апеляційного суду ухвалена 23 грудня 2020 року. Дані про складення повного тексту указаної постанови відсутні. Касаційна скарга АТ «ПУМБ» здана до поштового відділення 27липня 2021 року, що підтверджується відповідною відміткою на поштовому конверті. Тобто з пропуском, передбаченого частиною першою статті 390 ЦПК України строку на касаційне оскарження, оскільки останнім днем строку на касаційне оскарження було 22 січня 2021 року.

У касаційній скарзі заявник просить поновити строк на касаційне оскарження судових рішень, посилаючись на те, що постановою Дніпровського апеляційного суду від 23 грудня 2020 року ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 21 вересня 2020 року про закриття провадження у справі з підстав непідсудності справи цивільному суду залишено без змін. Він скористався своїм правом, передбаченим частиною першою статті 256 ЦПК України, і звернувся з позовом до Окружного адміністративного суду м. Києва, однак Окружний адміністративний суд міста Києва ухвалою від 16 березня 2021 року, залишеною без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 року 2021 року та Постановою Верховного Суду від 13 липня 2021 року, відмовив у відкритті провадження у справі. Після отримання указаної постанови Верховного Суду від 13 липня 2021 року він невідкладно звернувся з цією касаційною скаргою.

Однак наведені АТ «ПУМБ»підстави для поновлення строку на касаційне оскарження не можуть бути визнані поважними з огляду на таке.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша стаття 44 ЦПК України).

Вирішуючи питання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, суд має виходити з того, що підстави пропуску строків можуть бути визнані поважними лише у тому випадку, якщо таке недотримання строків касаційного оскарження було зумовлене діями (бездіяльністю) суду апеляційної інстанції, а так само наявністю інших об`єктивних перешкод, що безумовно перешкоджали своєчасному зверненню з такою скаргою.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Водночас особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно строків подання, форми і змісту касаційної скарги, в тому числі щодо доведення поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження, що є проявом добросовісного користування процесуальними правами.

В той же час поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Відповідно до правових висновків Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (справа «Перетяка та Шереметьев проти України», № 17160/06 та N 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

Доводи скаржника про наявність поважних причин пропуску строку на касаційне оскарження, з огляду на подання позову в порядку адміністративного судочинства є суто суб`єктивною причиною, яка не обґрунтовує поважність пропуску строку на оскарження ухвали Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 21 вересня 2020 року та постанови Дніпровського апеляційного суду від 23 грудня 2020 року у строк, передбачений статтею 390 ЦПК України, і не надає особі права у будь-який необмежений час після сплину строку на касаційне оскарження реалізовувати право на касаційне оскарження судових рішень, а лише підтверджує вибір особи на реалізацію свого процесуального права на подання позову.

При цьому, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду приймає до уваги висновок Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладений у вищевказаній постанові від 13 липня 2021 року, про те, що відмова у відкритті провадження в адміністративній справі за позовом Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до Міністерства юстиції України, треті особи: Державний реєстратор Комунального підприємства «Центр реєстрації та надання послуг», ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування наказу, не створює перешкод для подальшого судового захисту прав позивача.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, заявнику необхідно подати до суду касаційної інстанції заяву про поновлення строку на касаційне оскарження, в якій навести інші підстави для його поновлення та надати відповідні докази, оскільки безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними підстави для поновлення строку на касаційне оскарження ухвали Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 21 вересня 2020 року та постанови Дніпровського апеляційного суду від 23 грудня 2020 року у цивільній справі № 185/9075/19, наведені у клопотанні Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» від 27 липня 2021 року.

Касаційну скаргу Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» на ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 21 вересня 2020 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 23 грудня 2020 року залишити без руху.

Надати заявникові для усунення зазначених недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Якщо заяву про поновлення строку касаційного оскарження не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для його поновлення визнані неповажними, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Коротенко