Справа №613/90/20 Провадження № 2/613/12/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 серпня 2021 року. Богодухівський районний суд Харківської області у складі головуючого судді Уварової Ю.В., за участі секретаря Семененко К.М., розглянувши у відкритому підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Селянського фермерського господарства «Дон», ОСОБА_3 про визнання протиправними дій та скасування записів у Державному реєстрі земель та Державному реєстрі речових прав, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Богодухівського районного суду Харківської області перебуває вказана цивільна справа.

В підготовчому засіданні представник позивачів заявив клопотання про призначення у справі почеркознавчої експертизи для вирішення питань, чи виконаний рукописний текст «22 жовтня_12_4.8871_25 років» в актах прийому-передачі земельної ділянки за договорами оренди землі від 22.10.2012 б/н, про передачу в оренду СФГ «Дон» земельної ділянки площею 4.8871 га, кадастровий номер :01:000:0201 відповідачем ОСОБА_2 чи іншою особою; чи виконаний рукописний текст «22 жовтня_12» на 1-му аркуші у договорах оренди землі від 22.10.2012 б/н, про передачу в оренду СФГ «Дон» земельної ділянки площею 4.8871 га, кадастровий номер :01:000:0201, реєстраційні номери 01094, 01095 від 02.11.2012 відповідачем ОСОБА_2 чи іншою особою.

В обґрунтування клопотання зазначає, що питання, поставлені експерту, відносяться до предмету доказування у даній справі.

Вважав, що суд не може обмежити учасників справи у наданні доказів.

Представник СФГ «Дон» заперечував проти задоволення клопотання, оскільки існує рішення Краснокутського районного суду, що набрало законної сили, яким встановлено, що ОСОБА_1 передала СФГ «Дон» в оренду земельну ділянку строком на 25 років за актом прийому передачі. Це рішення є преюдиційним для цієї справи, а факти, встановлені в рішенні не підлягають доказуванню відповідно до положень ст.82 ЦПК України. Зазначає, що в клопотанні навіть не ставиться питання щодо достовірності підпису позивача ОСОБА_1 , отже проведення експертизи є недоцільним.

За наведених обставин також вважав, що позов має штучний характер, є безпредметним та безпідставним, мав би розглядатись за правилами адміністративного судочинства. Також зазначив, що спосіб захисту, обраний позивачем, є неналежним, тому просив закрити провадження у справі.

Крім того просив розглянути його клопотання про витребування оригіналу доказу, подане раніше. Відповідно до цього клопотання зазначає, що представником позивача підроблено наданий у справу доказ та надано половинчасту копію цілісного аркушу з актом визначення меж земельної ділянки. Такими діями представник позивача вводить суд в оману, тому є необхідність у витребуванні оригіналу документу, копія якого надана.

Представник позивача адвокат Колєснік І.А. вважав безпідставним клопотання представника СФГ «Дон» про закриття провадження.

Щодо витребування оригіналу доказу акту визначення меж, то зазначив, що оригінал цього документу перебуває в реєстраційній справі і має бути витребуваним для дослідження, про що також просить і сторона позивача. Вважав, що дослідження матеріалів реєстраційної справи та власне проведення експертизи вирішить і ті питання, про які зазначає представник відповідача. Щодо копії акту, приєднаної до матеріалів справи, то вона зроблена з документу, який був наданий позивачці ОСОБА_1 пані ОСОБА_4 .

Суд, вислухавши думку представника позивачів, представника відповідача СФГ «Дон» Дегтяр О.І., доходить наступного.

Щодо закриття провадження у справі.

Клопотання представника СФГ «Дон» про закриття провадження у справі через відсутність предмету спору та у зв`язку з тим, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, були вирішені по суті ухвалами суду від 23.02.2021.

Підстави закриття провадження визначені в ст.255 ЦПК України. Такої підстави для закриття провадження як обрання позивачем неналежного способу захисту вказана норма не містить. Натомість обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав може стати підставою для відмови в позові за наслідками розгляду справи по суті. Отже під час підготовчого провадження висновки про те, чи належний спосіб захисту обрано позивачем, є передчасними.

Щодо витребування оригіналу доказу.

Згідно з ч.2 ст.95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Відповідно до ч.6 ст.95 ЦПК, якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Отже, враховуючи, що відповідність копії акту визначення меж земельної ділянки від 02.11.2012 оригіналу ставиться представником відповідача під сумнів, суд вважає за можливе витребувати у позивача його оригінал для подальшого огляду в судовому засіданні.

Щодо призначення експертизи.

Статтею 12 ЦПК України закріплено принцип змагальності сторін у цивільному судочинстві, відповідно до якого кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. При цьому учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом, а кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Процесуальний закон містить вимоги до доказів, на підставі яких суд встановлює обставини справи, а саме: докази повинні бути належними (стаття 77 ЦПК), допустимими (стаття 78 ЦПК), достовірними (стаття 79 ЦПК), а у своїй сукупності - достатніми (стаття 80 ЦПК ).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Предметом доказування згідно з положеннями ст..77 ЦПК України є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальної дії, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Аналіз цієї норми свідчить про те, що суд зобов`язаний забезпечити (організувати) дійсно змагальний процес, тобто створити особам, які беруть участь у справі, всі умови для реалізації ними своїх процесуальних прав і виконання покладених на них процесуальних обов`язків.

До аналогічних висновків дійшов ВС в своїй постанові від 20 лютого 2019 року у справі № 1512/2-234/11, провадження № 61-37345св18.

Суд також зазначає, що згідно зі ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема висновками експертів, тобто висновок експерта є одним з засобів доказування.

Згідно з ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з ч.2 ст.102 ЦПК України, предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

В свою чергу основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису.

Отже, враховуючи, що сторона позивача стверджує, що рукописні записи в актах прийому-передачі належних їм земельних ділянок та договорі вчинені конкретною особою відповідачем ОСОБА_2 та обґрунтовує цими обставинами свої позовні вимоги, беручи до уваги, що відповідь на питання, чи виконані рукописні записи відповідачем чи ні може дати лише експерт, для чого необхідні спеціальні знання, суд, виходячи із засад змагальності та рівності сторін у наданні доказів, доходить висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи.

Посилання представника відповідача на те, що факт передачі земельної ділянки ОСОБА_1 СФГ «Дон» на 25 років встановлено рішенням у іншій цивільній справі, не може бути підставою відмови у призначенні експертизи, оскільки позивач в своєму позові посилається на протиправну поведінку відповідача, який за відсутності відповідних повноважень вносив дописки в акти, і саме ці дії відповідача позивач просить визнати протиправними, не порушуючи питання про дійсність чи недійсність будь-яких документів.

Також суд зазначає, що питання про те, чи є висновок експерта належним доказом, тобто таким, що містить інформацію щодо предмета доказування, суд вирішить на відповідній стадії при його оцінці.

Щодо зупинення провадження на час проведення експертизи.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у разі призначення судом експертизи.

Згідно з п. 9 ч. 1 ст. 253 ЦПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 5 ч. 1 ст. 251 цього Кодексу на час проведення експертизи.

Відповідно до ч. 3 ст. 210 ЦПК України, провадження у справі на стадії її розгляду по суті зупиняється тільки з підстав, встановлених пунктами 1-3 частини першої статті 251 та пунктами 1-3 частини першої статті 252 цього Кодексу.

Враховуючи, що розгляд справи по суті не був розпочатий, суд вважає за можливе зупинити провадження по справі на час проведення експертизи.

Щодо визначення експертної установи.

При вирішенні питання про визначення експертної установи, суд зазначає, що згідно з ч. 3 ст. 103 ЦПК України, при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Аналіз цієї норми свідчить про те, що при визначенні експертної установи суд не зв`язаний пропозиціями сторін щодо експертної установи, але має враховувати їх у вирішенні питання про призначення і проведення судової експертизи.

Відповідно до ст. 7 Закону України Про судову експертизу, судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, їх територіальні філії, експертні установи комунальної форми власності, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.

До державних спеціалізованих установ належать зокрема науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України;

Виключно державними спеціалізованими установами здійснюється судово-експертна діяльність, пов`язана з проведенням криміналістичних, судово-медичних і судово-психіатричних експертиз.

Почеркознавча експертиза є підвидом криміналістичних експертиз.

Отже, враховуючи, що взаємної згоди між сторонами не досягнуто, суд, беручи до уваги положення ч. 3 ст. 103 ЦПК України, вважає за можливе доручити проведення почеркознавчої експертизи у даній справі експертам Національного наукового центру «Інституту судових експертиз імені М.С. Бокаріуса», що відповідає положенням ЗУ «Про судову експертизу» та Інструкції «Про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень».

Керуючись ст.ст. 76-83, 95, 102-104, 109, 210, 255, 353 ЦПК України,

ухвалив:

У задоволенні заяви представника СФГ «Дон» про закриття провадження у справі відмовити.

Клопотання представника СФГ «Дон» про витребування оригіналу доказу задовольнити.

Витребувати у позивача ОСОБА_1 оригінал акту визначення меж земельної ділянки в натурі від 02 листопада 2012 року.

Клопотання представника позивачів про призначення експертизи задовольнити.

Призначити по справі судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам Національного наукового центру «Інституту судових експертиз імені М.С. Бокаріуса».

На вирішення експертів поставити наступні питання:

-чи виконаний рукописний текст «22 жовтня_12_4.8871_25 років» в актах прийому-передачі земельної ділянки за договорами оренди землі від 22.10.2012 б/н, про передачу в оренду СФГ «Дон» земельної ділянки площею 4.8871 га, кадастровий номер :01:000:0201 відповідачем ОСОБА_2 чи іншою особою;

- чи виконаний рукописний текст «22 жовтня_12» на 1-му аркуші у договорах оренди землі від 22.10.2012 б/н, про передачу в оренду СФГ «Дон» земельної ділянки площею 4.8871 га, кадастровий номер :01:000:0201, реєстраційні номери 01094, 01095 від 02.11.2012 відповідачем ОСОБА_2 чи іншою особою.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок експерта та відмову від виконання покладених на нього обов`язків за ст.ст. 384, 385 КК України.

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача.

Роз`яснити сторонам положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Надати для проведення експертизи матеріали цивільної справи № 613/90/20.

Зупинити провадження у справі на час проведення експертизи.

Ухвала в частині призначення експертизи може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги на ухвалу суду через Богодухівський районний суд Харківської області, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 09 серпня 2021 року.

Суддя