Справа № 275/642/21
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 серпня 2021 року смт. Брусилів

Суддя Брусилівського районного суду Житомирської області Миколайчук П.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Крім того, до позовної заяви позивачем подано клопотання про звільнення від сплати судового збору. Своє клопотання мотивувала тим, що не працює через похилий вік, з доходів має лише пенсію в розмірі 2200 грн на місцяь, тому сума судового збору в розмір 908 гривень для позивачки є значною. Просила звільнити від сплати судового збору за подання вказаної заяви.

04.08.2021 до суду було надано відповідь на запит щодо місця проживання відповідача.

Вирішуючи платня про відкриття провадження ,суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно ч.1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов :1)розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є:а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в)одинокі матері(батьки),які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно роз`яснень, що містяться в п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах від 17 жовтня 2014 року № 10, відповідно дост.8 Закону № 3674-VІтаст.82ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст.10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, єдиною підставою для відстрочення сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Між тим, відстрочення стороні сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, дослідивши доводи клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, суд вважає за необхідне відмовити у його задоволенні, оскільки обставини, викладені у заяві, самі по собі не вказують на наявність підстав для відстрочення сплати судового збору. Так, позивачем належних та допустимих доказів, які б вказували на існування обгрунтованих підстав для відстрочення сплати судового збору надано не було, а відомості щодо позивачки про розмір страхових внесків за 2006-2014 роки, розмір пенсії за період з грудня 2020 року по травень 2021 року та відомості про доходи за період 4 кварталу 2020 року по березень 2021 року не є належними доказами про скрутний матеріальний стан позивача та розмір доходів за попередні календарний рік. Крім того, з врахуванням зазначеного розміру пенсії, сума судового збору у даній справі не перевищує 5 % річних від доходів позивача, тобто відсутні підстави для звільнення від сплати судового збору, визначені Законом.

За таких підстав, провадження у справі не може бути відкрито, оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України, а саме - позивачем не сплачено судовий збір за подання до суду даної заяви, встановлений законодавством відповідно та у розмірі затвердженому Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до Закону України «Про державний бюджет України на 2021 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2021 року становить 2270 гривні.

Згідно з п.1.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, судовий збір справляється в розмірі 1 відсоток ціни позовну, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, враховуючи ціну позову, позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 908 грн., сплативши за реквізитами: Отримувач коштів - ГУК у Жит.обл/ТГ смтБрусилів22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37976485 , Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача - UA0006719, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу «*;101;__________(реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ позивача), Брусилівський районний суд Житомирської області.»

Крім того, суд звертає увагу, що позивачем всупереч вимог п. 2 ч. 2 ст. 83, п. 2 ч. 2 ст. 43, п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України не зазначено суду всіх обставин, якими обгурунтовуються позовні вимоги та, зокрема, не додано доказів того, що на даний час відповідач не є співвласником житла, втрата право на проживання в якому і є предметом позову, хоча згідно доданого до позову свідоцтва від 05.01.2011 одним зі співвласників даного житла є саме відповідач.

Відповідно до ст.185ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених в ст.177ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення вказаних у позовній заяві недоліків в десятиденний строк з дня отримання ухвали. Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та їм повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Миколайчук П.В.