ЄУН №389/2881/20
Провадження №2/389/638/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 серпня 2021 року м.Знам`янка

Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді Ткаченка Б.Б.

з участю секретаря судового засідання Берневек О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження в приміщенні суду в місті Знам`янка Кіровоградської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Фортуна-Жовтнева», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з позовною заявою до відповідача, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСББ «Фортуна-Жовтнева», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що вона є власником квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яку вона використовує для своєї діяльності як приватного нотаріуса. Відповідач є власником квартири №39 за вказаною адресою. 02.08.2020 з вини відповідача відбулося залиття її квартири, внаслідок чого пошкоджено ванну кімнату, кухню, коридор та кімнату для архіву. Вода текла по стінам, стелі, освітлювальних приладах, по вікнам з двору та в загальний під`їзд. Відповідно до акту комісії залиття квартири сталося внаслідок не закриття крану. Висновком експертного дослідження №111/20 від 03.09.2020 встановлено, що вартість ремонто-відновлювальних робіт, проведення яких необхідно для усунення пошкодження внаслідок залиття квартири, складає 32730 грн. Відповідно саме такий розмір матеріальної шкоди позивач просила стягнути з відповідача.

Також позивач вважає, що внаслідок неправомірних дій відповідача їй була завдана моральна шкода, яка полягає у душевних стражданнях, порушенні звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його відновлення, компенсацію якої вона оцінила у розмірі 5000 грн. Крім того, позивач просила стягнути з відповідача понесені нею витрати за проведення експертизи у розмірі 8000 грн. та витрати, пов`язані зі сплатою судового збору.

Позивач в судове засідання не з`явилася, однак подала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, відповідно до якої позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, проте подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, відповідно до якої визнав, що залиття квартири позивача відбулося за його вини. Пояснює, що він є особою похилого віку, має захворювання опорно-рухомого апарату, у ванній кімнаті йому стало погано, тому він втратив рівновагу та упав, зірвавши з`єднувальний кран, після чого одразу перекрив водопостачання. У зв`язку з тим, що він має поганий стан здоров`я, постійно потребує лікування та прийняття медичних препаратів, тому просив зменшити розмір матеріальної шкоди та відмовити у стягненні моральної шкоди.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце його проведення повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Дослідивши в судовому засіданні матеріали справи, з`ясувавши всі обставини справи та дослідивши надані сторонами докази, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що позивачу на праві приватної власності належить квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі-продажу від 14.04.1998.

02.08.2020 в квартирі №36 , власником якої є позивач, відбулось залиття.

Згідно з актом №1 від 02.08.2020, який складений в присутності голови ОСББ «Фортуна-Жовтнева» Прохорової О.О. та двох свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на предмет обстеження зазначеної вище квартири, її залиття сталося 02.08.2020. На час обстеження встановлено, що постраждала житлова кімната площею 26 кв.м., яка використовується під нотаріальний архів: на стелі, по всьому периметру кімнати текла вода, в результаті чого затоплені шпалери на стелі, стінах, архів нотаріуса; стіни, обклеєні шпалерами, мають сліди намокання по всьому периметру, частково відшаровуються; з електричної люстри в кімнаті тече вода, можливе замикання; по віконній рамі з вулиці також тече вода. Затоплений коридор, кухня, ванна кімната, дерев`яні вхідні двері розбухли, у ванній кімнаті затоплена стеля по всьому периметру і стіни, підлога залита водою. Особа, яка винна у залитті - ОСОБА_2 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_4 . Власник квартири №39 пояснень з приводу затоплення не дає, від підпису у цьому акті відмовився. Висновок комісії: причина затоплення не відома, передбачається, що не вимкнений кран в квартирі №39 .

З висновку експерта за результатами експертного будівельно-технічного дослідження з визначення вартості відновлювальних робіт по квартирі, яка постраждала внаслідок залиття №111/20 від 03.09.2020 ТОВ «Наукова дослідна лабораторія судових експертиз» вбачається, що вартість відновлювальних робіт по квартирі АДРЕСА_5 , яка постраждала внаслідок залиття 02.08.2020, складає 23640 грн., у тому числі вартість будівельних матеріалів 9090 грн.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно зі ст.151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність.

Відповідно до ч.4 ст.319 ЦК України власність зобов`язує.

Згідно з положеннями ст.322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Вказана стаття встановлює презумпцію обов`язку власника нести всі витрати, пов`язані з утриманням належного йому майна. До таких витрат належать витрати, пов`язані зі зберіганням майна, його ремонтом, забезпеченням збереження його властивостей, тощо. Такий обов`язок власника є похідним від належних йому як абсолютному володарю правомочностей володіння, користування та розпорядження майном. Невиконання власником свого обов`язку по утриманню своєї власності може створювати небезпеку для третіх осіб.

Згідно з п.11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 №572 (зі змінами затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 24.01.2006 №45), власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством.

Відповідно до п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17.05.2005 у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт.

Судом встановлено, що наданий позивачем акт огляду квартири, яка постраждала внаслідок залиття 02.08.2020, вимогам закону не суперечить, спірне приміщення фактично оглянуте у встановленому законом порядку, тому він є належним і допустимим доказом, оскільки є первинним документом, що засвідчує факт певної події, а тому не може ґрунтуватися на інших документах (постанова Верховного Суду від 27.12.2019 у справі №686/11256/16-ц).

Сам факт залиття, характер залиття, його причини та наслідки відповідачем шляхом надання доказів в процесі розгляду справи не оспорені.

Стаття 22 ЦК України передбачає право особи, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, на їх відшкодування.

Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з ч.2 ст.1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Цивільне законодавство в деліктних (позадоговірних) зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди. Тобто, з урахуванням приписів ч.2 ст.1166 ЦК України, а також визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, не позивач доводить наявність вини відповідача, а саме на відповідача закон покладає обов`язок доведення відсутності його вини у заподіянні шкоди позивачу.

Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Обгрунтовуючи свої позовні вимоги позивач надала докази, які свідчать про факт залиття її квартири саме відповідачем. Відповідач у свою чергу визнав, що залиття квартири позивача відбулося з його вини.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що відповідальність за завдану шкоду має нести саме відповідач.

Вирушуючи питання щодо розміру збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілій, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч.3 ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Обгрунтовуючи свої позовні вимоги в частині стягнення з відповідача завданої матеріальної шкоди у розмірі 32730 грн. позивач посилається на висновок експерта №111/20 від 03.09.2020. Разом з тим, із зазначеного висновку вбачається, що вартість відновлювальних робіт по квартирі №36 , яка постраждала внаслідок залиття, складає 23640 грн. При цьому, у зазначену суму вже входить вартість будівельних матеріалів, яка складає 9090 грн. (як зазначено у висновку - «у тому числі»).

За таких обставин, приймаючи до уваги реальну вартість відновлювальних робіт, встановлену висновком експерта №111/20 від 03.09.2020, розмір відшкодування майнової шкоди підлягає зменшенню та з відповідача слід стягнути 23640 грн., а відтак позовні вимоги в цій частині підлягають частковому задоволенню.

Разом з цим, за змістом статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.

Згідно з ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

З огляду на викладене та враховуючи, що судом встановлено, що саме з вини відповідача пошкоджено майно позивача, відшкодування матеріальних збитків позивач не отримала, пошкодження належного їй майна призвело до душевних страждань, порушення звичного способу життя, пов`язаного з неможливості користування таким майном та необхідністю захисту порушених прав, а тому суд вважає, що вимога про стягнення з відповідача моральної шкоди підлягає частковому задоволенню.

При визначенні розміру заподіяної позивачу моральної шкоди суд враховує глибину душевних страждань позивача, зміну її звичного укладу життя та докладання нею додаткових зусиль для відновлення свого порушеного права, ступінь вини відповідача, а також виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості суд вважає за доцільне визначити розмір завданої позивачу моральної шкоди у розмірі 1000 грн.

Окрім того, враховуючи наявність в матеріалах справи висновку експерта за результатами експертного будівельно-технічного дослідження з визначення вартості відновлювальних робіт по квартирі, яка постраждала внаслідок залиття №111/20 від 03.09.2020, наявність належних доказів сплати позивачем вартості проведення експертизи, суд вважає за можливе стягнути з відповідача на користь позивача витрати за проведення експертизи у розмірі 8000 грн.

Вирішуючи питання щодо відшкодування понесених позивачем судових витрат, пов`язаних зі сплатою судовою збору, дійшов наступного висновку.

Позивачем при поданні даного позову до суду сплачено судовий збір у розмірі 840 грн. 80 коп. за вимогу про стягнення матеріальної шкоди та 2118 грн. за вимогу про стягнення моральної шкоди, однак відповідно до п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» сума судового збору, яка підлягала сплаті за вимогу про стягнення моральної шкоди, становила 840 грн. 80 коп., тому суд вважає за необхідне повернути позивачу надлишково сплачений судовий збір в сумі 1277 грн. 20 коп.

Разом з цим, відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

З урахуванням повернення позивачу надлишково сплаченого судового збору, а також приймаючи до уваги часткове задоволення позову, відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути сплачений нею судовий збір пропорційно розміру задоволених позовних вимог в сумі 1097 грн. 70 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст.151 ЖК України, ст.ст.22, 23, 319, 322, 1166, 1167, 1192 ЦК України, ст.ст.4, 12, 76, 81, 141, 263-265, 273 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити частково.

Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири, у розмірі 23640 (двадцять три тисячі шістсот сорок) грн.

Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 завдану моральну шкоду у розмірі 1000 (одна тисяча) грн.

Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати за проведення експертизи у розмірі 8000 (вісім тисяч) грн.

Повернути ОСОБА_1 надлишково сплачений судовий збір в сумі 1277 (одна тисяча двісті сімдесят сім) грн. 20 коп., сплачений відповідно до квитанції №52213967 від 20 жовтня 2020 року в ПАТ АБ «Укргазбанк».

Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1097 (одна тисяча дев`яносто сім) грн. 70 коп.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_6 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_7 , реєстраційний номер облікової картки платника податків та серія і номер паспорту громадянина України невідомі.

Третя особа: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Фортуна-Жовтнева», місце знаходження: вул.Михайла Грушевського,16, м.Знам`янка Кіровоградської області, 27400, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 40433662.

Повне рішення суду складено 09 серпня 2021 року.

Суддя Знам`янського міськрайонного суду

Кіровоградської області Б.Б. Ткаченко