Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/162/21

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 серпня 2021 року Ржищівський міський суд Київської області у складі:

головуючої - судді Козіної С.М.,

за участі:

секретаря - Проценко Ю.В.,

позивачки - ОСОБА_1 (не з`явилась),

представника позивача - адвоката Рябокляча К.О.,

відповідача - ОСОБА_2 (не з`явилась),

представника відповідача - адвоката Полонської Л.М.,

третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору - ОСОБА_3 (не з`явилась),

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в м. Ржищів Київської області заяву ОСОБА_4 про залучення в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Демецька Світлана Леонідівна, про визнання договорів купівлі-продажу житлового будинку та земельної ділянки недійсними та скасування державної реєстрації прав,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Ржищівського міського суду Київської області перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Демецька С.Л., про визнання договорів купівлі-продажу житлового будинку та земельної ділянки недійсними та скасування державної реєстрації прав.

10 червня 2020 року до суду надійшла заява ОСОБА_4 про залучення в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, в якій остання просила залучити її до розгляду справи № 374/1/20 в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, прийнявши її позов до спільного розгляду.

У підготовчому засіданні представник позивачки ОСОБА_5 заперечив проти залучення ОСОБА_4 до участі в справі в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору та прийняття позовної заяви.

У підготовчому засіданні представник відповідачки ОСОБА_6 заяву ОСОБА_4 про залучення до участі в справі в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору та прийняття позовної заяви підтримала, просила задовольнити.

Суд, вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, встановив наступне.

Відповідно до статті 52 ЦПК України, треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу. Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача.

Після вступу у справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням учасника справи розглядається спочатку.

До позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження, застосовуються положення статей 193 і 194 ЦПК України, тобто як до вимог щодо подачі зустрічного позову.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Таким чином, для того, щоб набути статус третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору повинно бути дотримано декілька критеріїв:

1) матеріально-правовий (наявність єдиного предмету спору);

2) суб`єктний (позовні вимоги можуть бути пред`явлені як одній стороні, так і декільком сторонам );

3) часовий (вступ у справу відбувається до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження).

Зважаючи на це, саме дотримання цих критеріїв підлягає оцінці при прийнятті рішення щодо вступу у справу третьої особи із самостійними вимогами.

Ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Аналогічний правовий висновок викладений у Постановах Великої Палати Верховного Суду у справах від 13.03.2019 № 916/3245/17 та від 12.06.2019 № 916/542/18.

Аналізуючи вказану норму закону, слід зробити висновок, що для набуття статусу третьої особи із самостійними вимогами щодо предмета спору, повинен мати місце такий критерій, як наявність єдиного предмету спору, що не було дотримано ОСОБА_4 .

Таким чином, на відміну від зустрічного позову, який повинен бути лише взаємопов`язаним з первісним, позовна заява третьої особи, в силу ч. 1 ст. 52 ЦПК України, повинна містити самостійні вимоги саме щодо предмета спору у справі.

Також, Велика палата Верховного суду у справах від 13.03.2019 № 916/3245/17 та від 12.06.2019 № 916/542/18 дійшла висновку про те, що позов третьої особи, поданий, згідно приписів ст. 52 ЦПК України, може бути прийнятий судом до розгляду у процесі, що вже розпочався, у тому випадку, коли така самостійна вимога заявлена саме щодо предмета спору, що вже виник між сторонами. А вимога, спрямована на те, що знаходиться поза цим предметом, чи спрямована до третіх осіб, не може бути розглянута судом як вимога третьої особи в розумінні наведеної вище статті. Водночас така позовна вимога може бути заявлена у самостійному позові.

Проаналізувавши позов, що перебуває в провадженні суду та поданий позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, суд приходить до висновку, що ці позови не є взаємопов`язаними та не поєднані спільним предметом спору.

Зважаючи на предмет спору та учасників процесу, враховуючи мотиви викладені в заяві ОСОБА_4 , та наявність права на звернення до суду із позовом про визнання договору розірвання договору іпотеки недійсним в окремому провадженні, з метою своєчасного розгляду цієї справи, дотримання розумності строку розгляду справи судом, суд вважає, що в задоволенні заяви про залучення ОСОБА_4 до участі у справі в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги слід відмовити, повернувши поданий позов заявнику.

Керуючись ст. 52, 193, 195, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_4 про залучення в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Демецька Світлана Леонідівна, про визнання договорів купівлі-продажу житлового будинку та земельної ділянки недійсними та скасування державної реєстрації прав, - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_2 , приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Демецька Світлана Леонідівна про визнання договору розірвання договору іпотеки із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя недійсним, - повернути заявнику.

Копію ухвали направити сторонам по справі, а третій особі копію ухвали разом з позовною заявою з додатками.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, тобто до Київського апеляційного суду через Ржищівський міський суд Київської області.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя С.М. Козіна