Справа № 460/1828/19
Провадження №2-з/944/25/21
05.08.2021 рокум.Яворів
Яворівський районний суд Львівської області в складі:
головуючого судді Кондратьєвої Н.А.,
з участю секретаря с/з Вербенець Т.Р.
представника відповідача ОСОБА_1 ,
розглянувши заяву представника відповідача адвоката Лилика Василя Васильовича в інтересах ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Яворівського районного нотаріального округу Скобало Р.В. про розірвання договору дарування будинку, -
У провадженні Яворівського районного суду Львівської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Яворівського районного нотаріального округу Скобало Р.В. про розірвання договору дарування будинку.
12.04.2019 Яворівським районним судом Львівської області в порядку забезпечення позову вжито заходів забезпечення позову шляхом: накладення арешту на житловий будинок АДРЕСА_1 .
27 липня 2021 року представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Лилик В.В. звернувся з клопотанням про зустрічне забезпечення у справі № 460/1828/19 в якому просить суд зобов`язати позивача у справі внести на депозитний рахунок суду грошові кошти у розмірі 116931,23 гривень.
Клопотання обґрунтоване тим, що на думку сторони відповідача позивач зловживає своїми процесуальними правами, заявлений позов є безпідставним, тому що ґрунтується виключно на здогадах, суб`єктивному викладі обставин та на підставі того, що Відповідачу було вручено повідомлення про підозру у спричиненні ОСОБА_3 легкого умисного тілесного ушкодження, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 ККУ. Однак на момент пред`явлення позову та й застосування заходів забезпечення позову відсутній вирок яким би було визнано Відповідача винним у вчиненні злочину проти життя та здоров`я дарувальника. Відповідачем по справі та її чоловіком ОСОБА_4 було здійснено поліпшення стану житлового будинку в АДРЕСА_1 , який був предметом оскаржуваного договору дарування. Кошти були витрачені з їх сімейного бюджету. Відповідно загалом поліпшення стану будинку, який є предметом оскаржуваного договору дарування складають 116931,23 гривень. Позивач та її син зареєстровані у спірному будинку та користуються житлово - комунальними послугами за котрі систематично та справно сплачує Відповідач, участі у сплаті за використані житлово - комунальні послуги Позивач не приймає. Відповідно у разі вирішення справи на користь Позивача остання відмовиться відшкодувати відповідачу такі витрати. Вважає що забезпечення позову у вигляді арешту будинку обмежують права відповідача щодо розпорядження майном і тим самим можуть завдати майнових збитків власнику, вважає клопотання обґрунтованим та просить задовольнити.
В судовому засіданні представник відповідача заяву про зустрічне забезпечення позову підтримав з підстав заявлених у заяві.
Позивач в судове засідання не з`явилась, представник позивача на адресу суду скерувала клопотання про відкладення судового засідання.
Суд визнав можливим розглянути клопотання про зустрічне забезпечення без участі сторони позивача.
Заслухавши пояснення представника відповідача, вивчивши подану заяву про зустрічне забезпечення позову, дослідивши інші матеріали позову, суд дійшов до наступного.
Матеріалами справи підтверджується, що до Яворівського районного суду Львівської області з позовною заявою звернулася ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Яворівського районного нотаріального округу Скобало Р.В. про розірвання договору дарування будинку.
Ухвалою Яворівського районного суду Львівської області від 20.05.2019 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Яворівського районного нотаріального округу Скобало Р.В. про розірвання договору дарування будинку.
Ухвалою Яворівського районного суду Львівської області від 12.04.2019 року клопотання позивача про забезпечення позову задоволено, якою накладено арешт на житловий будинок АДРЕСА_1 .
Відповідно до статті 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпечення позову (зустрічне забезпечення).
Відповідно до частини 3 ст.154 ЦПК України суд зобов`язаний застосовувати забезпечення якщо: 1) позивач не має зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричиненні забезпеченням позову у випадку відмови у позові.
Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи.
Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.
Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.
В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення.
Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.
Таким чином, невжиття заходів як забезпечення позову так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Статтею 12 ЦПК України встановлено принцип змагальності сторін в цивільному процесі, який полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, прямо встановлених Законом. При цьому сторона самостійно несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Обов`язок доведення своєї позиції за допомогою належних та допустимих доказів міститься і в ст. 81 ЦПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Вирішуючи питання про зустрічне забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки сторін, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.
Особа, яка подала заяву про зустрічне забезпечення, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про зустрічне забезпечення позову. З цією метою обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до зустрічного забезпечення позову. У вирішенні питання про зустрічне забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів із врахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо зустрічного забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до зустрічного забезпечення позову і предметом позовної заяви, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірність утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.
Обставин, які б свідчили про необхідність обов`язкового зустрічного забезпечення позову, визначених положеннями ч.3 ст.154 ЦПК України, представник відповідача не наводить.
Приймаючи до уваги, що позивач має зареєстроване місцезнаходження на території України, враховуючи зміст правовідносин, що виникли між сторонами, з огляду на обраний вид забезпечення позову, який не впливає на матеріальний стан відповідача, не призводить до понесення додаткових витрат внаслідок його застосування, враховуючи відсутність доказів завдання відповідачу збитків, внаслідок вжиття заходів забезпечення позову відносно спірного будинку, а також те, що заявником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження викладених у заяві обставин, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви про застосування заходів зустрічного забезпечення позову.
Вищенаведене у сукупності є підставою для відмови у задоволенні заяви про зустрічне забезпечення позову.
На підставі вищенаведеного, керуючись статтями 149-154, 247,259,260,353 ЦПК України, суд,-
У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Лилика В.В. про зустрічне забезпечення позову у у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Яворівського районного нотаріального округу Скобало Р.В. про розірвання договору дарування будинку - відмовити.
Ухвалу може бути оскаржено до Львівського апеляційного суду шляхом подання протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення даної ухвали апеляційної скарги.
Повний текст ухвали виготовлено 09.08.2021 року.
Суддя Н.А.Кондратьєва