УХВАЛА
про залишення заяви без розгляду
10 серпня 2021 року м. Мукачево Справа №303/5074/17 8/303/15/21
Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Кость В.В., розглянувши матеріали за заявою ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 про перегляд рішення в зв`язку з нововиявленими обставинами по справі
за первісним позовом ОСОБА_3
до відповідачів (1) ОСОБА_1
(2) Мукачівської міської ради
про визнання протиправними та скасування рішень та державної реєстрації права власності на земельну ділянку
за зустрічним позовом ОСОБА_1
до відповідача ОСОБА_3
про скасування технічного звіту на виготовлення державного акту на право приватної власності на земельну ділянку та державного акту на земельну ділянку,
3 серпня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаною заявою.
При вирішенні питання щодо можливості відкриття провадження за нововиявленими обставинами, суд виходить з того, що згідно пунктом 1 частини першої статті 424 Цивільного процесуального кодексу України заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано, зокрема, з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 423 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення.
Згідно зі ст. 126 Цивільного процесуального кодексу України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків передбачених Цивільним процесуальним кодексом України.
Отже, закінчення строку, передбаченого частиною першою ст. 424 Цивільного процесуального кодексу України становить собою юридичний факт, який може бути підставою для правових наслідків, визначених частиною другою ст. 126 названого Кодексу.
Приймаючи до уваги вказані законодавчі приписи, слід констатувати, що заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами представником заявника подано до суду 03.08.2021.
Отже, з урахуванням правових приписів ст. 424 Цивільного процесуального кодексу України, заява про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами могла бути подана до суду протягом тридцяти днів з вищевказаної дати.
Такі доводи заявника судом відхиляються, оскільки відомості Державного земельного кадастру про всі зареєстровані земельні ділянки в межах України відображаються на Публічній кадастровій карті України, доступ до якої є вільним для будь-якої особи.
Відповідно до частини першої статті 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
Відповідно до частин першої та другої статті 32 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» інформація про зареєстровані права на нерухоме майно та їх обтяження, що міститься у Державному реєстрі прав, є відкритою, загальнодоступною та платною, крім випадків, передбачених цим Законом. Для фізичних та юридичних осіб інформація за об`єктом нерухомого майна та суб`єктом речового права надається в електронній формі через офіційний веб-сайт Міністерства юстиції України, за умови ідентифікації такої особи (фізичної або юридичної) з використанням електронного цифрового підпису чи іншого альтернативного засобу ідентифікації особи, або в паперовій формі. Інформація про зареєстровані права та їх обтяження, отримана в електронній чи паперовій формі за допомогою програмного забезпечення Державного реєстру прав, має однакову юридичну силу та використовується відповідно до законодавства.
В свою чергу, Порядок надання інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Порядок доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 за №1127 (надалі - Порядок).
Відповідно до п. 3 Порядку інформація з Державного реєстру прав надається виключно за допомогою програмних засобів ведення Реєстру у паперовій або електронній формі, крім випадку, передбаченого абзацом другим цього пункту, що має однакову юридичну силу та містить обов`язкове посилання на Державний реєстр прав.
Інформація з Державного реєстру прав про зареєстровані речові права містить актуальні на дату та час її надання відомості про зареєстровані речові права на нерухоме майно, їх обтяження, наявні в Державному реєстрі прав, а також відповідні відомості з його невід`ємної архівної складової частини або відомості про відсутність зареєстрованих речових прав на нерухоме майно, їх обтяжень.
Пошук відомостей про зареєстровані речові права здійснюється за одним або декількома з таких ідентифікаторів: щодо нерухомого майна: - реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна; - кадастровий номер земельної ділянки; - адреса закінченого будівництвом об`єкта (п. 5 Порядку).
Згідно з п. 16 Порядку надання інформації з Державного реєстру прав в електронній формі здійснюється автоматично програмними засобами ведення Реєстру шляхом зазначення особою, яка бажає отримати таку інформацію, параметрів пошуку за одним або декількома ідентифікаторами, визначеними у пункті 5 цього Порядку, завантаження сформованої програмними засобами ведення Державного реєстру прав інформації з Державного реєстру прав в електронній формі для її подальшого використання, у тому числі друку.
У той же час, заявником не наведено жодних поважних підстав, що не давали йому можливості раніше (до 30.06.2021) отримати інформацію з Державного реєстру прав на нерухоме майно.
У відповідності з положеннями частини першої ст. 127 Цивільного процесуального кодексу України суд за заявою учасника поновлює або продовжує строк, встановлений відповідно законом або судом, за клопотанням сторони або іншої особи у разі його пропущення з поважних причин.
В свою чергу, заявником не подано клопотання про поновлення пропущеного строку.
В рішенні Європейського суду з прав людини від 3 квітня
2008 року (справа «Пономарьов проти України») вказано, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу «res judicata» принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру.
Повноваження судів на перегляд справи повинні використовуватися лише з метою виправлення судових помилок, а не для проведення нового розгляду справи. Перегляд судами справ не повинен розглядатися як завуальована апеляція, а сама лише можливість того, що можуть існувати дві точки зору щодо предмету спору не є підставою для перегляду рішення.
Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру
Відповідно до пунктів 33, 34 рішення Європейського суду з прав людини від 19.02.2009 у справі "Христов проти України" одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (див. справу "Брумареску проти Румунії", пункт 61). Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Відхід від res judicate можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини. При цьому процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами передбачає, наявність доказу, який раніше не міг бути доступним, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним (див. пункти 27 - 34 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Праведная проти Росії" від 18.11.2004).
Таким чином, заява про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами подана з пропуском встановленого строку, фактичним наслідком чого є залишення заяви без розгляду.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 126, 127, 260, 353, 354, 423, 424 Цивільного процесуального кодексу України, Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області
1. Заяву ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 про перегляд рішення в зв`язку з нововиявленими обставинами - залишити без розгляду.
2. На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.
Суддя В.В. Кость