Справа № 216/4207/20
Провадження 2/216/831/21

Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

(заочне)

22 березня 2021 року м. Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі головуючого судді Сидорак В.В.,

за участю секретаря судового засідання Балі А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі цивільну справу за позовом адвоката Зайка Павла Костянтиновича в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення неустойки (пені) від суми несплачених аліментів за кожний день прострочення, -

Стислий виклад позиції позивачки.

Представник позивача звернувся до суду з позовом про стягнення неустойки (пені) від суми несплачених аліментів за кожний день прострочення, в якому просить стягнути з відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 пеню за прострочення сплати аліментів у розмірі 210544 грн. 80 коп. Позовні вимоги мотивує тим, що 24 травня 2002 року позивачка ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 зареєстрували шлюб. Від шлюбу у подружжя народилася донька - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Спільна дитина сторін мешкає разом з позивачкою та перебуває на повному її утриманні. Відповідно до постанови Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 16 травня 2005 року відповідач повинен сплачувати аліменти на користь ОСОБА_1 на утримання доньки ОСОБА_3 в твердій грошовій сумі в розмірі 200,00 грн. В зв`язку з невиконанням своїх батьківських обов`язків та не сплатою аліментів у відповідача утворилася заборгованість за період з 01.09.2016 року по 01.06.2020 рік в розмірі 36212,64 грн. У зв`язку з чим, посилаючись на положення ст. ст. 180, 196 СК України, представник позивача просив позов задоволити.

Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії у справі.

27.07.2020 року ухвала про відкриття провадження та призначення підготовчого судового засідання.

27.01.2021 року - ухвала про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду.

Позивачка у судове засідання не з`явилася, про день та час розгляду справи була повідомлена належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомила.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутності, підтримав позовні вимоги, наполягає на їх задоволенні, не заперечує щодо ухвалення заочного рішення.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи до суду не надходило, своїм правом на подачі відзиву на позовну заяву не скористався.

У зв`язку із здійсненням розгляду справи за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

На підставі наявних у справі доказів та зі згоди позивачки, суд вважає за можливе ухвалити рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенню ст. 280 ЦПК України.

Встановлені судом фактичні обставини та зміст спірних правовідносин, з посиланнями на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 та ОСОБА_4 перебували в зареєстрованому шлюбі. Під час шлюбу у сторін народилась дитина: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , актовий запис 728 від 28.10.2002 року (а.с. 5).

Постановою Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 16 травня 2005 року відповідач повинен сплачувати аліменти на користь ОСОБА_5 на утримання доньки ОСОБА_3 в твердій грошовій сумі в розмірі 200,00 грн. (а.с. 7).

Відповідно до розрахунку заборгованості від 01.06.2020 року СВП 41932652 за виконавчим листом, виданим Центрально-Міським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4 аліментів на утримання доньки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у твердій грошовій сумі 200 грн. до досягнення дитиною повноліття за період з вересня 2016 року по травень 2020 року становить 36212,64 грн. (а.с. 12-13).

Частиною 3 статтею 195 СК України передбачено, що розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, приватним виконавцем, а в разі виникнення спору - судом.

У відповідності до ст. 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Згідно з п. 22 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосуванням судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» передбачена ст. 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.

За правовою природою аліментні зобов`язання - це періодичні платежі, які боржник зобов`язаний сплачувати щомісяця і несвоєчасна сплата яких передбачає настання негативних наслідків матеріального характеру у вигляді стягнення неустойки (пені).

Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Виходячи з аналізу норм глави 49 ЦК України неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки.

Оскільки неустойка у виді пені обчислюється у відсотках від суми невиконаних або неналежно виконаних зобов`язань, які виникають у боржника щомісяця, то й пеня має триваючий характер і обчислюється за прострочення кожного зобов`язання окремо.

Отже, з урахуванням правової природи пені як дієвого стимулу належного виконання обов`язку та виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом ст. 196 СК України пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів.

При цьому сума заборгованості зі сплати аліментів за попередні місяці не додається до заборгованості за наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється виходячи з того місяця, в якому аліменти не сплачувались.

Правило про стягнення неустойки (пені) в розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення.

Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною.

Тобто неустойка (пеня) за один місяць рахується так: заборгованість зі сплати аліментів за місяць помножена на 1 % пені і помножена на кількість днів місяця, в якому виникла заборгованість. Загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен з прострочених платежів (за кожен місяць).

Саме такою правовою позицією керувався Верховний Суд України у своїй постанові від 16 березня 2016 року по справі № 6-300цс16.

У постанові від 25 квітня 2018 року по справі № 572/1762/15-ц Верховний Суд зазначає, що неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої ст. 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

Згідно зі ст. ст. 12, 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 20 СК України до правовідносин щодо відповідальності платника аліментів за прострочення їх сплати у вигляді неустойки, врегульованих ст. 196 СК України, позовна давність не застосовується.

За таких обставин суд приходить до висновку, що позивач має право на стягнення з відповідача неустойки (пені) за прострочення сплати останнім аліментів на утримання дитини, та з відповідача на користь позивача слід стягнути неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів, передбачену ст. 196 СК України.

Частиною 4 ст. 263 ЦПК України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі 1% суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100% заборгованості.

Як вбачається з наданого позивачем розрахунку розміру неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, розмір неустойки (пені) за період з вересня 2016 р по травень 2020 року у розрахований відповідно діючих норм законодавства та складає 36212,64 грн. Правильність розрахунку розміру неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, наданого позивачкою, відповідачем не оспорювалось.

Однак, відповідно до статті 196 СК України передбачено що пеня за прострочення сплати аліментів повинна становити не більше 100 відсотків заборгованості. Оскільки сума заборгованості по аліментам складає 36212,64 грн., а розрахована пеня значно перевищує розмір заборгованості, то з урахуванням вимог статті 196 СК України з відповідача на користь позивача слід стягнути пеню за несплату аліментів в розмірі 100% заборгованості, що складає суму 36212,64 грн.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги представника позивача щодо стягнення з відповідача на користь ОСОБА_1 неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, підлягають частковому задоволенню.

На підставі ст. 141 ЦПК України суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь держави судовий збір у розмірі 908,00 грн., так як позивач звільнений від сплати судового збору за подання позову про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів.

Керуючись п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», ст. ст. 195, 196, СК України, ст. ст. 7, 8, 12, 13, 81, 141, 258-259, 263, 265, 282 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов адвоката Зайка Павла Костянтиновича в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення неустойки (пені) від суми несплачених аліментів за кожний день прострочення - задоволити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 пеню за прострочення сплати аліментів у розмірі 36212 (тридцять шість тисяч двісті дванадцять гривень) 64 копійки.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь держави судовий збір в розмірі 840 грн. 80 коп.

В іншій частині позову відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права та обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду через Центрально - Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подачі апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подачі апеляційної скарги рішення суду, якщо його не було скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Відомості про сторін:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , індивідуальний ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , яка зареєстрована та мешкає: АДРЕСА_1 ;

відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , індивідуальний ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , зареєстрований: АДРЕСА_2 .

Суддя В.В. Сидорак