Справа № 369/6079/20
Провадження №2/369/71/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.03.2021 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Янченка А.В.,

секретаря судового засідання Безкоровайної М.Л.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідачів ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання представника відповідачів ОСОБА_2 про зняття арешту з нерухомого майна у цивільній справі № 369/6079/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Марчук Тетяна Сергіївна про визнання договору дарування будинку та договору дарування земельної ділянки недійсним, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває цивільна справа 369/6079/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Марчук Тетяна Сергіївна про визнання договору дарування будинку та договору дарування земельної ділянки недійсним.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26.08.2020 у справі № 369/6079/20 в якості забезпечення позову накладено арешт на:

- житловий будинок який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

- земельну ділянку із кадастровим номером :01:024:5488, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Представником відповідачів заявлено клопотання про зняття арешту з нерухомого майна, згідно якого останній просив скасувати заходи забезпечення позову, а саме накладення арешту на: - житловий будинок який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

- земельну ділянку із кадастровим номером :01:024:5488, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Дане клопотання мотивоване тим, що при прийнятті ухвали про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно порушено принцип співмірності, оскільки позивач ніяких прав на майно не має, при накладенні арешту на майно, суд обмежив права власності другого відповідача, зокрема право розпорядження майном.

Позивач подав заперечення щодо клопотання про зняття арешту, згідно якого останній просив відмовити у задоволенні клопотання про зняття арешту з нерухомого майна.

Заперечення мотивоване тим, що на даний час позивач має право користуватися спірним будинок, у випадку задоволення клопотання про зняття арешту з нерухомого майна, це може призвести до того, що житловий будинок, який знаходиться в АДРЕСА_1 , що розташований на земельній ділянці під кадастровим номером :01:024:5488, може бути відчужено на користь третіх осіб, та відповідно унеможливити виконання рішення суду у даній справі.

У судовому засіданні 30.03.2021 представник відповідачів просив суд задовольнити клопотання про скасування заходів забезпечення позову, позивач просив суд відмовити у задоволенні клопотання про зняття арешту з нерухомого майна.

Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд дійшов до висновку, що подане клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Предметом спору у даній справі є вимоги про визнання договору дарування спірного будинку та договору дарування спірної земельної ділянки недійсним.

Суд встановив, що ухвала Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26.08.2020 у справі № 369/6079/20, якою накладено арешт на спірне нерухоме майно та земельну ділянку, мотивована тим, що невжиття заходу до забезпечення позову може призвести до того, що ухиляючись від майбутнього виконання рішення суду у даній справі, відповідач може здійснити відчуження спірного майна на користь інших осіб, що призведе до затягування розгляду справи та обмеження прав позивача на ефективний судовий захист.

Дана ухвала є чинною та не оскаржена в апеляційному порядку.

Згідно з ч. 1 ст. 158 Цивільного процесуального кодексу України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ст. 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Враховуючи те, що представником відповідачів не надано суду належних та допустимих доказів на підтвердження того, що обставини, які були підставою для накладення арешту на підставі ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26.08.2020 у справі № 369/6079/20, відпали, а відповідачі можуть здійснити відчуження спірного майна, що підтверджується наданими позивачем суду роздруківками із сайтів про продаж нерухомості, суд вирішив відмовити у задоволенні клопотання представника відповідачів про зняття арешту з нерухомого майна

Керуючись статтями 158, 260 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання представника відповідачів ОСОБА_2 про зняття арешту з нерухомого майна про скасування заходів забезпечення позову - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили в порядку встановленому ч. 2 ст. 261 ЦПК України.

Повну ухвалу складено 31.03.2021.

Суддя А.В. Янченко