Справа № 308/9995/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 серпня 2021 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Дегтяренко К.С., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання та поділ спільного сумісної власності, -

встановив:

29.07.2021 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 про визнання будинколодіння спільною сумісною власністю та визнання за нею та відповідачем по Ѕ частині будинковолодіння.

Приписами ч.1 ст.187 ЦПК України визначено, що суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Суддя вважає, що позовна заява ОСОБА_1 , підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України з наступних підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява має містити, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).

У позовній заяві вказано, що відповідачем за вказаним позовом є ОСОБА_2 , однак з матеріалів долучених до позовної заяви вбачається, наявність особи за прізвищем « ОСОБА_4 », яка ймовірно може бути відповідачем за вказаним позовом.

За таких обставин суддя, вважає, що позивачу, необхідно визначитись із відповідачем у справі.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У п. 16 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10 роз`яснено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

При визначені чи являється позовна вимога визнання права спільної сумісної власності та визначення за співвласниками по Ѕ частині спірного майна вимогою майнового чи немайнового характеру суддя в порядку ч.4 ст. 263 ЦПК України враховує правові висновки, викладені в постанові Верховного суду від 07 квітня 2021 року по справі 495/1706/16-ц.

Так, як зазначив Касаційний цивільний суд, наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Отже, судовий збір з вимоги про визнання права спільної сумісної власності та визначення за співвласниками по Ѕ частині спірного майна, а саме житлового будинку визначається з урахуванням вартості спірного майна, що узгоджується з ч.1 п.2 ст.176 ЦПК України, відповідно до якої ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Згідно ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі, та відповідно до ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Натомість позивачем при поданні до суду позовної заяви надано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 908 грн. та у позовній заяві вказано, що позивач є пенсіонером за віком, отримує мінімальну пенсію, тому вважає за можливе сплатити судовий збір у мінімальному розмірі.

Порядок та розміри сплати судового збору визначаються ст.4 Закону України "Про судовий збір".

Враховуючи наявний в матеріалах справи звіт про оцінку майна, вартість спірного будинковолодіння складає 399 820 грн. (399 820 грн. *1 % = 3 998, 20 грн.), позивачем сплачено судовий збір у розмірі 908 грн. (3998, 20 грн. 908 = 3090, 20 грн.) таким чином сума судового збору, яка підлягає до сплати 3090, 20 грн.

При цьому суд звертає увагу позивача, що законодавець не наділяє позивача правом, визначати, яку суму судового збору він може сплати, а встановлює чіткі розміри судового збору які підлягають до сплати в тому чи іншому випадку.

Однак суд вважає, за необхідне зазначити, що з врахуванням майнового стану сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, а також зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати, у випадках передбачених ст. 8 Закону України «Про судовий збір». Однак таке клопотання стороною не заявлялось.

Статтею 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, суд вважає за необхідне встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви у десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом зазначення ціни позову та надання наявних документів (розрахунків) на підтвердження викладених доводів.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175, 185,260,261,353 ЦПК України, суд,-

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання та поділ спільного сумісної власності залишити без руху.

Надати позивачам строк, для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, якщо ним відповідно до ухвали суду у встановлений строк буде виконано вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо не будуть усунуті недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Дегтяренко К.С.