Справа № 236/819/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2021 року Краснолиманський міський суд Донецької області в складі:

головуючої судді Шаньшиної М.В.,

за участю секретаря Коломацького О.А.,

представника прокуратури Городницької А.І.,

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Лиман в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом керівника Слов`янської окружної прокуратури Донецької області, який діє в інтерсеах держави в особі Управління Державного агенства рибного господарства у Донецькій області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів,

ВСТАНОВИВ:

11.03.2021 року до Краснолиманського міського суду Донецької області надійшла позовна заява керівника Слов`янської місцевої прокуратури Донецької області, який діє в інтерсеах держави в особі Управління Державного агенства рибного господарства у Донецькій області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів(а.с.1-9).

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначив, що постановою судді Краснолиманського міського суду Донецької області від 10.12.2020 у справі №236/4001/19 ОСОБА_1 визнано винним за ч.4 ст.85 КУпАП. Відповідно до постанови судді, ОСОБА_1 17.10.2020 о 05 годині 32 хвилині, здійснював вилов риби в Краснооскільському водосховищі поблизу с.Лозове Лиманського району Донецької області забороненим знаряддям лову лісковими сітками в кількості чотирьох штук, на човні зеленого кольору з матеріалу (ПВХ). Спіймав рибу: судак 1 шт., лин 1 шт., карась сріблястий 4 шт., лящ 54 шт., загальною вагою 28 кг, чим спричинив матеріальну шкоду на загальну суму 9877,00 гривень, та порушив п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, ст.63 Закону України «Про тваринний світ», тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.85 КУпАП. Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення питання про відшкодування ОСОБА_1 шкоди, спричиненої рибному господарству, не вирішувалося. Постанова від 10.12.2020 у справі №236/4001/20 ОСОБА_1 не оскаржувалася і 21.12.2020 набрала законної сили.

Згідно проведеного посадовими особами управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання риболовства у Донецькій області розрахунку матеріального збитку до протоколу №003637, неправомірними діями ОСОБА_1 заподіяно шкоду у розмірі 9877,00 грн., яка розрахована з урахуванням вимог постанови Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів».

Органи рибоохорони мають право самостійно та через органи прокуратури подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони , використання і відтворення водних біоресурсів. Проте, вказане повноваження Управлінням не використано. За таких обставин, у прокурора відповідно до ст. 23 Закону України "Про прокуратури" є підстави для звернення до суду з позовом та представництва інтересів держави в особі Управління державного агентства рибного господарства у Донецькій області, оскільки компетентний суб`єкт не здійснює належним чином повноваження по захисту інтересів держави.

Ухвалою судді від 12.03.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у даній цивільній справі. Визначено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін(а.с.25-26).

Наказом Генерального прокурора від 17.02.2021 року № 40 "Про день початку роботи окружних прокуратур" відповідно до п. 4 Розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів і реформи органів прокуратури" від 19.09.2019 року, днем початку роботи окружних прокуратур визначено 15.03.2021 року.

Представник Слов`янської окружної прокуратури Городницька А.І. в судовому засіданні підтримала заявлені вимоги, просила суд стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь держави шкоду, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів, в сумі 9877, 00 гривень.

Представник Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не прибув, позовні вимоги підтримав, просив справу розглянути без його участі, про що суду надав відповідну заяву (а.с.31-43).

Відповідач ОСОБА_1 , в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, суду пояснив, що на теперішній час є безробітним та перебуває у скрутному матеріальному становищі, здійснював незаконний вилов риби через те, що не мав, що їсти. Заявлена сума шкоди для нього занадто завелика. Зазначив, що вже сплатив штраф за постановою про притягнення до адміністративної відповідальності, просив більше з нього нічого не стягувати.

Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши такі фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно до ст.ст. 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У відповідності до ст. 76 цього Кодексу доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Судом встановлено, що постановою судді Краснолиманського міського суду Донецької області від 10.12.2020 року у справі №236/4001/19 ОСОБА_1 визнано винним за ч.4 ст.85 КУпАП.

Відповідно до постанови судді, ОСОБА_1 17.10.2020 о 05 годині 32 хвилині, здійснював вилов риби в Краснооскільському водосховищі поблизу с.Лозове Лиманського району Донецької області забороненим знаряддям лову лісковими сітками в кількості чотирьох штук, на човні зеленого кольору з матеріалу (ПВХ). Спіймав рибу: судак 1 шт., лин 1 шт., карась сріблястий 4 шт., лящ 54 шт., загальною вагою 28 кг, чим спричинив матеріальну шкоду на загальну суму 9877,00 гривень, та порушив п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, ст.63 Закону України «Про тваринний світ», тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.85 КУпАП.

Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення питання про відшкодування ОСОБА_1 шкоди, спричиненої рибному господарству, не вирішувалося.

Постанова від 10.12.2020 у справі №236/4001/20 ОСОБА_1 не оскаржувалася і 21.12.2020 року набрала законної сили.

Згідно проведеного посадовими особами управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання риболовства у Донецькій області розрахунку матеріального збитку до протоколу №003637, неправомірними діями ОСОБА_1 заподіяно шкоду у розмірі 9877,00 грн., яка розрахована з урахуванням вимог постанови Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів».

Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Розмір шкоди, заподіяної ОСОБА_1 навколишньому природному середовищу незаконним заняттям рибним та водним добувним промислом, розрахована з урахуванням вимог постанови Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів».

Правовідносини, що виникли між сторонами регулюються Законом України «Про тваринний світ»; Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища»; Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», Постановою КМ України №1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів».

Згідно з ч. 4, 5 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

При цьому, у пункті 3.15.1 Правил любительського і спортивного рибальства зазначено, що забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм.

Статтею 13 Конституції України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної і морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах визначених цією Конституцією.

Відповідно до вимог ст. 15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» до повноважень і компетенції місцевих рад у галузі охорони навколишнього природного середовища відноситься забезпечення реалізації екологічної політики України, здійснення контролю за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Згідно зі ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються фонди охорони навколишнього природного середовища. Ці фонди утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, у тому числі, грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Ці кошти направляються на охорону та відтворення об`єктів тваринного світу згідно з постановою Кабінету Міністрів України №1147 від 17.09.1996.

Відповідно до ст. 3 ЗУ «Про тваринний світ» об`єкти тваринного світу є дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популярному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи неволі.

Відповідно до ст. 10 ЗУ «Про тваринний світ» зазначено, що громадяни зобов`язані охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин, сприяти відтворенню відновлювальних об`єктів тваринного світу, використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Відповідно до ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з ч. 1 ст. 1190 ЦК України, особи, спільними діями яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим.

Компетентним органом, який має здійснювати захист державних інтересів, є Управління державного агенства рибного господарства у Донецькій області, яке має право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб"єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів відповідно до ст. 10 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів".

Органи рибоохорони мають право самостійно та через органи прокуратури подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарюваня та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони , використання і відтворення водних біоресурсів.

Проте, вказане повноваження Управлінням державного агентства рибного господарства у Донецькій області не використано.

Належність водних біоресурсів визначається Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ст. 37 якого передбачає, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

Частиною 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" від 14.10.2014 № 1697-VII визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу

За таких обставин, суд вважає позовні вимоги керівника Слов`янської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Управління державного агентства рибного господарства у Донецькій області, до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу незаконним заняттям рибним та водним добувним промислом,є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності зараховується до спеціального фонду в складі місцевого бюджету, тобто до місцевого природоохоронного фонду за місцем нанесення шкоди довкіллю.

Враховуючи те, що незаконний вилов риби здійснювався на водоймі, що розташована на території Лиманської міської територіальної громади Донецької області, кошти, на відшкодування завданих збитків слід стягнути на рахунок бюджету Лиманської міської ради Донецької області.

За таких обставин з відповідача підлягає стягненню шкода в розмірі 9877,00 гривень, заподіяна навколишньому природному середовищу незаконним заняттям рибним та водним добувним промислом.

При вирішенні питання про відшкодування судових витрат, суд враховує наступне.

Згідно зі ст. 133 ЦПК України судовий збір включено до складу судових витрат. У відповідності до ст. 141 ЦПК України, судовий збір у разі задоволення позову, покладається на відповідача.

Пунктом 1 частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою судовий збір сплачується в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи викладене, а також те, що судом позовні вимоги задоволені в повному обсязі, відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь Донецької обласної прокуратури слід стягнути судовий збір у сумі 2270,00 гривень.

Керуючись ст.ст. 69, 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.63 Закону України «Про тваринний світ», ст. 1166, 1190 ЦК України, керуючись ст.ст.12, 81, 141, 259, 263-265, 280 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги керівника Слов`янської окружної прокуратури Донецької області, який діє в інтерсеах держави в особі Управління Державного агенства рибного господарства у Донецькій області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів - задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь держави на рахунок, відкритий в Головному управлінні Державної казначейської служби України у Донецькій області (реквізити: одержувач Донецьке ГУК/Лиманська МТГ, назва банку Казначейство України (ЕАП), , р/р UA0005564, код доходів 24062100 грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності) шкоду заподіяну навколишньому природному середовищу незаконним заняттям рибним та водним добувним промислом в сумі 9877, 00(дев`ять тисяч вісімсот сімдесят сім) гривень 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь Донецької обласної прокуратури (87500, м.Маріуполь, вул. Університетська, 6, р/р №UA0016251, Держrазначейська служба України м.Київ, МФО 820172, , отримувач прокуратура Донецької області) сплачений судовий збір у розмірі 2 270 (дві тисяча двісті сімдесят) гривень 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до суду апеляційної інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до п.п. 15.5 п.15 ч. 1 розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Повне рішення складено 26.03.2021 року.

Головуюча суддя -