Справа № 2027/5475/12
Провадження № 2-с/643/107/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 серпня 2021 року м.Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Кононенко Т.О., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого Московським районним судом м. Харкова 09.04.2012 року у справі № 2027/5475/12 про стягнення заборгованості за опалення та гарячу воду з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь КП «Харківські теплові мережі»,

встановив:

Боржник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про скасування зазначеного судового наказу, посилаючись на те, що сплачував за споживання опалення та надання гарячої води, крім того в судовому наказі не зазначений період за який стягується заборгованість.

У вказаній заяві заявник зазначає, що 09.04.2012 року Московським районним судом м. Харкова було видано судовий наказ, який 23.04.2012 року набрав законної сили про стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь КП «Харківські теплові мережі» заборгованості за опалення та гарячу воду, вважає, що судовий наказ підлягає скасуванню. Додатково зазначив, що про існування вказаного судового наказу заявник дізнався 11.07.2021 року після того як виявив у поштовій скринці лист, в якому повідомлялося про заборгованість перед КП «Харківські теплові мережі» та лише 19.07.2021 року адвокат Овчаренко Ю.П. отримав на руки копію судовий наказ.

Так, заявник в заяві про скасування судового наказу та клопотання про поновлення строків для звернення до суду стверджує, що він отримав копію судового наказу лише 19.07.2021 року.

Проте, до заяви не долучено доказів того, що лист повідомлення про наявність заборгованості ОСОБА_1 отримав саме 11.07.2021 року, так і вказану копію наказу адвокат Овчаренко Ю.П. отримав 19 липня 2021 року вперше та не отримував в порядку передбаченому чинному законодавством, в редакції чинній на момент видачі судом судового наказу, а самостійно перевірити вказані обставини суд позбавлений можливості, оскільки згідно довідки заступника керівника апарату Рубіжанського міського суду Луганської області матеріали справи справа № 1224/172/12, провадження 2-н/1224/1433/12 за закінченням строку зберігання було знищено.

Згідно ч. 3 ст. 182 ЦПК України, заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 183 ЦПК України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1)повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище,ім`я та по батькові для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб,зареєстрованих за законодавством України);

2)найменування суду,до якого вона подається;

3)номер справи,прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4)зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5)підстави заяви (клопотання, заперечення);

6)перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7)інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємстві організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ,що є доказом її правосуб`єктності за відповідним іноземним законом (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).

Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Згідно положень ст.. 170ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ст.171ЦПК України заява про скасування судового наказу не пізніше наступного дня передається судді, визначеному у порядку, встановленому статтею 33 цього Кодексу. Заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви. У разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 444 цього Кодексу.

Пунктом 38 Постанови ПленумуВСУ від12червня 2009року №2«Про застосуваннянорм цивільногопроцесуального законодавствапри розглядісправ усуді першоїінстанції» знищення справи у зв`язку із закінченням терміну її зберігання віднесено до причин втрати судового провадження.

Так, відповідно до довідки голови Московського районного суду м. Харкова цивільна справа № 2027/5475/12 була знищена за спливом строків зберігання у 2018 році, а тому вказане дає підстави вважати втраченим судове провадження по вказаній цивільній справі, та, на думку суду, є перешкодою для розгляду заяви про скасування судового наказу.

Відповідно до ст. 488 ЦПК України, відновлення втраченого повністю або частково судового провадження в цивільній справі, закінченій ухваленням рішення або у якій провадження закрито, проводиться у порядку, встановленому цим Кодексом.

Статтею 489 ЦПК України передбачено, що втрачене судове провадження у цивільній справі може бути відновлене за заявою учасника справи або за ініціативою суду.

Згідно статті 493ЦПКУкраїни вбачається, що при розгляді заяви про відновлення втраченого судового провадження суд бере до уваги: 1) частину справи, яка зберіглася (окремі томи, жетони, матеріали з архіву суду тощо); 2) документи, надіслані (видані) судом учасникам судового процесу та іншим особам до втрати справи, копії таких документів; 3) матеріали виконавчого провадження, якщо воно здійснювалося за результатами розгляду справи; 4) будь-які інші документи і матеріали, подані учасниками судового процесу, за умови, що такі документи і матеріали є достатніми для відновлення справи; 5) відомості з Єдиного державного реєстру судових рішень; 6) дані, що містяться в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі; 7) будь-які інші відомості, документи тощо, отримані у законний спосіб з інших офіційних джерел. Суд може допитати як свідків осіб, які були присутніми під час вчинення процесуальних дій, учасників справи (їх представників), а в необхідних випадках - осіб, які входили до складу суду, що розглядав справу, з якої втрачено провадження, а також осіб, які виконували судове рішення, та вчиняти інші процесуальні дії, передбачені цим Кодексом, з метою відновлення втраченого судового провадження.

Цивільна справа № 2027/5475/12 за результатами розгляду якої було ухвалено судове рішення, а саме судовий наказ, який заявник просить скасувати, на даний час знищена, про відновлення втраченого судового провадження у заяві вимоги не має. Отже, через відсутність матеріалів справи, які були знищені, неможливо встановити чи отримував ОСОБА_1 копію судового наказу раніше, висновки щодо даних обставин будуть ґрунтуватись суто на припущеннях.

Таким чином, на думку суду, заявнику необхідно звернутись до суду із заявою про відновлення втраченого судового провадження.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Окрім того, представником заявника ОСОБА_3 до заяви про скасування судового наказу долучено клопотання про поновлення строку для подання заяви про скасування судового наказу, проте суд зазначає, що у клопотанні про поновлення строку, не надано підтвердження поважності пропущення строку для звернення із заявою про скасування судового наказу, що позбавляє суд пересвідчиться у достовірності та обґрунтованості поданого клопотання, відсутність поважних причин пропуску строків встановлених ЦПК України позбавляє суд вирішити питання щодо поновлення строку для подачі заяви про скасування судового наказу.

За таких обставин, суд приходить висновку про необхідність повернення заявнику заяви про скасування судового наказу, виданого 09.04.2012 року Московським районним судом м. Харкова, без розгляду.

Керуючись ст.170,258-261 ЦПК України,

ухвалив :

У поновленні строку ОСОБА_1 на звернення із заявою про скасування судового наказу, виданого 09.04.2012 року Московським районним судом м. Харкова за заявою КП «Харківські теплові мережі» відмовити.

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого 09.04.2012 року Московським районним судом м. Харкова за заявою КП «Харківські теплові мережі» про видачу судового наказу про солідарне стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь КП «Харківські теплові мережі» суму заборгованості за опалення та гарячу воду в розмірі 8459,21 грн повернути заявнику без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду або Московський районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання цієї ухвали.

Учасник справи, якому ухвалу суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Т.О.Кононенко