ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/819/651/21 Доповідач Орловська Н.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 березня 2021 року Херсонський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ у складі:

головуючого Орловської Н.В.

суддів: Кутурланової О.В.

Майданіка В.В.

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Сапіга Віталій Вікторович, на заочне рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 09 грудня 2020 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Херсонобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення необлікованої вартості електричної енергії,

В С Т А Н О В И В:

01 вересня 2020 року представник Акціонерного товариства «Херсонобленерго» звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Позовна заява мотивована тим, що 14.01.2020 року під час рейдової перевірки працівниками АТ «Херсонобленерго» за адресою: м.Херсон, Садове, вул. Партизанська, буд.43 виявлено порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: самовільне підключення до мереж електропостачання з порушенням схеми обліку, виявлено додаткове підключення проводом СИ 2х1,5 мм2 до проводу живлення, зачищена ізоляція ввідних живлячих проводів, скритою електропроводкою підключив без обліковий провід, який прокладено по даху у недоступному для огляду місці. При відключенні електролічильника ПК без обліковий провід під напругою, електроприлади працюють, електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується. Помешкання за вищевказаною адресою було відключено від постачання електричної енергії.

Зазначене порушення було належним чином зафіксовано представниками АТ «Херсонобленерго» в акті №133802 від 14.01.20 р., відповідач від підпису відмовився.

Розмір необлікованої електричної енергії внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії розраховано на підставі акту № 133802 та становить 35604,01 грн.

До теперішнього часу вартість необлікованої електричної енергії відповідачем не відшкодовано.

На підставі викладеного, позивач просив суд стягнути з відповідача на користь АТ «Херсонобленерго» суму необлікованої електричної енергії в розмірі 35604,01 грн., а також судові витрати в сумі 2102,00 грн.

Заочним рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 09 грудня 2020 року позов Акціонерного товариства «Херсонобленерго» задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Херсонобленерго» 35604грн. 01 коп., в рахунок відшкодування вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією, а також судові витрати в сумі 2101,00 грн.

Рішення суду мотивовано тим, що відповідач зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , та є споживачем послуг АТ «Херсонобленерго» з електропостачання.

Судом встановлено, що 14.01.2020 року працівниками АТ «Херсонобленерго» за вказаною адресою було виявлено самовільне підключення до мереж електропостачальника з порушенням схеми обліку, що є порушенням «Правил роздрібного ринку користування електричної енергії», про що складено відповідний акт №133802 від 14.01.2020 року, який підписаний споживачем послуг. На підставі зазначеного акту №133802 року комісією АТ «Херсонобленерго» по розгляду актів відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електроенергії не облікованої внаслідок порушення споживачем «Правил роздрібного ринку користування електричної енергії», було розраховано розмір завданих внаслідок даного порушення збитків в загальній сумі 35604 грн. 01 коп., про що складено відповідний витяг з протоколу за № 22 від 02.03.2020 року, проте нарахована сума збитків відповідачем в добровільному порядку не відшкодована.

За таких обставин, керуючись ст.1166 ЦК України, ст.ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п.п. 8.2.4, 8.2.5 «Правил роздрібного ринку користування електричної енергії», затверджених Постановою НКРЕКП №312 від 14.03.2018 року, Методикою визначення обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електроенергією, затверджених Постановою НКРЕКП №312 від 14.03.2018 року, суд першої інстанції дійшов висновку, що вимоги позивача є законними і обґрунтованими та підлягають задоволенню у повному обсязі.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 19.01.2021 р. заяву адвоката Сапіги Віталія Вікторовича, діючого від імені ОСОБА_1 , про перегляд заочного рішення від 09 грудня 2020 року, залишено без задоволення.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Сапіга Віталій Вікторович, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а також неповне з`ясування обставин, які мають значення для справи, просить скасувати заочне рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 09 грудня 2020 року по справі № 766/13365/20.

Апеляційна скарга мотивована тим, що відомості, зазначені в акті №133802 від 14.01.2020 р., не відповідають дійсності, будь-яких порушень правил користування електричною енергією з боку відповідача вчинено не було, електроенергія поза приладом обліку не використовувалася, покази лічильнику електричної енергії не занижувались, прихована електропроводка відсутня.

Акт про порушення №133802 від 14.01.2020 складено за адресою АДРЕСА_1 , до якої відповідач не має жодного відношення, оскільки зареєстрований за іншою адресою, а саме АДРЕСА_2 .

Також апелянт посилається на розбіжності пунктів ПРРЕЕ, які зазначені у акті від 14.01.2020 р. №133802 та у протоколі №22 від 02.03.2020.

Акт про порушення №133802 від 14.01.2020 р. складено російською мовою, що є порушенням Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної».

Крім того, акт про порушення №133802 від 14.01.2020 р. складений позивачем на іншу особу, а саме ОСОБА_1 , у той час, як відповідачем у справі є ОСОБА_1 .

Також позивачем порушено порядок складання акту про порушення правил електричної енергії, оскільки його копію не вручено відповідачу, не надано можливості надати пояснення. При цьому, сам акт про порушення складний із порушеннями, оскільки містить незаповнені графи та рядки.

Складений позивачем розрахунок вартості необлікованої електричної енергії також складений з порушеннями, оскільки позивачем застосований строк нарахування за 12 місяців, що передували дню виявлення порушення. Проте, відповідно до ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється з дня останнього контрольного огляду приладу обліку або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі до дня усунення порушення. Таким чином, позивач повинен був здійснити розрахунок з дати останнього акту обстеження, тобто з 15.12.2019 по 14.01.2020 р.

Крім того, в протоколі №22 від 02.03.2020 р. позивач в таблиці розрахунку та вартості необлікованої електричної енергії зазначив показання лічильника, які не відповідають дійсності, оскільки станом на 15.12.2019 р. контролерами АТ «Херсонобленерго» фіксувалися показники 008299, а в протоколі за той самий період з 01.12.2019 - 31.12.2019 зазначено показники 8087.

Також апелянт вказує на те, що починаючи з 2017 року він у зв`язку з погіршенням стану здоров`я фактично не проживав за адресою АДРЕСА_2 , а тому не міг фізично вчинити встановлене позивачем порушення правил користування електричною енергією.

Також апелянт посилається на порушення судом першої інстанції процесуальних норм через неналежне повідомлення його про розгляд справи.

У відзиві на апеляційну скаргу представник АТ «Херсонобленерго» її доводи не визнає, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення. Вказує на те, що працівниками енергопостачальника було проведено рейдову перевірку і встановлено порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме самовільне підключення до мереж, які не є власністю енергопостачальника струмоприймачів поза приладом обліку. Вказане порушення зафіксовано в акті від 14.01.2020 р. № 133802, який було складено у присутності споживача ОСОБА_1 , який проживав у даному приміщенні та користувався електричною енергією. 22.02.2020 року вказаний акт розглянуто комісією та визначено вартість необлікованої електричної енергії в сумі 35604,01 грн, розрахунок проведено за 12 місяців згідно п.8.4.13 ПРРЕЕ.

Позивач вважає необґрунтованим твердження апелянта про те, що він не проживає за адресою, де встановлено порушення, оскільки згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 08.07.2009 р. ОСОБА_1 , проживаючи за адресою АДРЕСА_2 , набув права власності на 78/100 частин житлового будинку АДРЕСА_1 . Крім того, помешкання за адресою АДРЕСА_1 у 2012 році було відключено від постачання електричної енергії, за даною адресою неодноразово складалися акти про порушення правил користування електричною енергією.

Заслухавши доповідача, перевіривши законність рішення суду в межах, визначених ст. 367 ЦПК України, колегією суддів встановлені такі обставини.

АТ «Херсонобленерго» здійснює постачання електричної енергії до житлового будинку АДРЕСА_1 , де на момент виникнення спірних правовідносин на ім`я ОСОБА_1 , як споживача електроенергії, відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 .

14 січня 2020 року працівниками АТ «Херсонобленерго» під час рейдової перевірки житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 було зафіксовано порушення п.п. 7.6, п.п. 5.5.5 п.п.5, 20, 25 Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме самовільне підключення до електромережі, що не є власністю електропостачальника, струмоприймачів поза комерційним приладом обліку. Виявлено додаткове підключення дротом СИ 2х1,5 мм2 до дроту живлення перед приладом обліку. Споживач зачистив ізоляцію ввідних живлячих проводів, прихованою електропроводкою підключив без облікові дроти, проклав по даху у недоступному для огляду місці. При відключенні електролічильника програмного комплексу без обліковий дріт залишається під напругою, електроприлади працюють, спожита електрична енергія електролічильником не враховується.

Дане порушення зафіксовано в акті про порушення № 133802, який був підписаний представниками енергопостачальника. (а.с.7-8)

Відповідач від підписання акту відмовився, у зв`язку з чим 14.01.2020 р. копія акту про порушення від 14.01.2020 №133802 направлена на адресу ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) та вручена останньому особисто, що підтверджується копією рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення. (а.с.9)

02 березня 2020 року відбулося засідання комісії ХМВКО по розгляду акту про порушення «Правил роздрібного ринку електроенергії» №133802 від 14.01.2020 р., який було складено у присутності ОСОБА_1 , що підтверджується протоколом №22 від 02.03.2020 р. (а.с.6)

Згідно вказаного протоколу позивачем здійснено розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії за період з 14.01.2019 по 13.01.2020, розмір якої склав 35604,01 грн., та яку позивач просить стягнути з ОСОБА_1 в судовому порядку.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам колегія суддів зазначає наступне.

Згідно із положеннями частини 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний, зокрема, дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Як встановлено ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку є правопорушеннями на ринку електричної енергії (п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії»).

Повноваження позивача щодо виявленого порушення врегульовані Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 14.03.2018 №312 (далі - ПРРЕЕ).

Згідно п. 8.2.5. ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.

В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Згідно пункту 8.2.6. ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Відповідно до п. 8.2.7 ПРРЕЕ 8.2.7. кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.

Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день).

У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Системний аналіз наведених приписів законодавства свідчить про те, що у випадку встановлення уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, факту безоблікового споживання електричної енергії, споживач у випадку його причетності до такого безоблікового споживання, зобов`язаний сплатити вартість необлікованої електричної енергії та суму збитків згідно розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. У випадку відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор має право звернутися до суду з відповідним позовом для стягнення вартості необлікованої енергії зі споживача.

Як вбачається з матеріалів справи, акт про порушення ПРРЕЕ № 133802 від 14.01.2020 р. було складено на споживача ОСОБА_1 , яким встановлено самовільне підключення до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника, за адресою: АДРЕСА_1 .

Правилами роздрібного ринку електричної енергії та Законом України «Про ринок електричної енергії» визначено, що побутовим споживачем є індивідуальний побутовий споживач (фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність), на підставі відповідного договору з учасником ринку, у тому числі за договором постачання електричної енергії споживачу.

Відповідно до частин першої та сьомої статті 56 зазначеного Закону України «Про ринок електричної енергії», постачання електричної енергії, права та обов`язки електропостачальника і споживача визначаються договором постачання електричної енергії споживачу.

Об`єктом побутового споживача є житловий будинок (частина будинку), квартира або будівля, які розміщені за однією адресою та належать одній фізичній особі або декільком фізичним особам на правах власності або користування. (п.1.1.2 ПРРЕЕ)

Наявні у матеріалах справи докази свідчать про те, що у період з 14.01.2019 по 13.01.2020 року (за який позивачем нараховано вартість необлікованої електричної енергії) власником об`єкту побутового споживача, а саме житлового будинку АДРЕСА_1 був ОСОБА_1 .(а.с.11-13)

Крім того, 12.10.2009 року між енергопостачальною компанією ВАТ «Херсонобленерго» та ОСОБА_1 , як споживачем, укладено договір про користування електричною енергією №0198116. (а.с.38)

З огляду на викладене та у розумінні вищенаведених норм матеріального права слід дійти висновку, що у період з 14.01.2019 по 14.01.2020 року відповідач ОСОБА_1 був одноосібним споживачем електричної енергії за спірним об`єктом, а тому є особою, яка несе відповідальність за недотримання вимог ПРРЕЕ у вказаний період.

Доводи апеляційної скарги про те, що відповідач ОСОБА_1 , в силу віку та стану здоров`я, не проживав за вказаною адресою та не міг вчинити зафіксоване в акті правопорушення, колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки вказані обставини не підтверджені належними та допустимими доказами. Крім того, суд не наділений повноваженнями надавати оцінку фізичному стану учасників справи та стану їх здоров`я на предмет можливості чи не можливості вчинити те чи інше правопорушення, оскільки відповідальність за порушення ПРРЕЕ в будь-якому випадку несе споживач.

Разом з тим, первинним та основним доказом, який підтверджує факт вчинення споживачем порушення ПРРЕЕ, є складений представниками електропостачальника акт.

Згідно п. 8.2.5 ПРРЕЕ акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.

З наведених норм можна зробити висновок, що в разі відмови споживача від не підписання акта про порушення, він повинен бути підписаний, крім працівників енергопостачальника, однією незаінтересованою особою за умови її посвідчення, або така відмова має бути підтверджена відеозаписом.

Як вбачається з матеріалів справи, акт від 14 січня 2020 р. № 133802, на підставі якого позивачем зафіксовано порушення ПРРЕЕ та здійснено розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, підписано трьома представниками оператора системи енергопостачання: ОСОБА_2 (посвідчення № НОМЕР_2 ), ОСОБА_3 (посвідчення № НОМЕР_3 ) та ОСОБА_4 (посвідчення № НОМЕР_4 ).

Підпис споживача ОСОБА_1 на вказаному акті відсутній, зазначено що споживач з актом про порушення ознайомлений, але від його підписання відмовився.

При цьому, акт про порушення від 14.01.2020 р. №133802 не містить підпису незаінтересованої особи, яка б засвідчила відмову споживача ОСОБА_1 підписувати вказаний акт.

Крім того, в матеріалах справи відсутні докази відеозйомки, які б підтверджували факт відмови споживача ОСОБА_1 від підписання акту про порушення.

Верховним Судом України у постанові № 6-4цс11 від 6.11.2011 року зроблено правовий висновок про те, що акт є лише фіксацію порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання Правил і є доказом, який у разі виникнення спору, повинен оцінюватися судом відповідно до вимог ЦПК України, а його оскарження не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи. Крім цього, Верховний Суд України визначаючи таку правову позицію, зазначив, що акт розглядається на засіданні комісії із запрошенням споживача, яка при доведеності зафіксованих актом обставин, від імені енергопостачальника та відповідно до Методики може визначити негативні для споживача наслідки.

Надаючи правову оцінку акту про порушення від 14.01.2020 року №133802, враховуючи відсутність підпису незаінтересованої особи (свідка) або відеозапису на підтвердження факту присутності споживача та його відмови від підпису, апеляційний суд не приймає його в якості належного доказу, оскільки він оформлений з порушенням процедури, що згідно п. 8.2.5 ПРРЕЕ має наслідком його недійсність.

Таким чином слід дійти висновку, що у АТ «Херсонобленерго», з огляду на недійсність акту про порушення від 14.01.2020 року №133802, відсутні фактичні підстави для нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, а тому рішення комісії, на яке посилається позивач, не може бути підставою для стягнення з відповідача вартості необлікованої електроенергії у сумі 35604,01 грн.

Доводи апелянта щодо інших недоліків акту про порушення від 14.01.2020 року №133802 не потребують правової оцінки, оскільки не спростовують правильність висновків суду.

В силу принципу диспозитивності, закріпленого статтею 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 1 статті 81 ЦПК України обов`язок доказування і подання доказів визначений наступним чином:кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду (частина 3 статті 81 ЦПК України).

Згідно зі статтею 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються певними засобами, зокрема, висновками експертів (стаття 76 ЦПК України).

Згідно ч.2,3 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Враховуючи, що інші докази, крім зазначеного вище акту, на підтвердження вчинення порушення відповідачем у матеріалах справи відсутні і суду першої та апеляційної інстанції не надані, тому слід дійти висновку про недоведеність позивачем своїх позовних вимог.

З огляду на викладене, у задоволенні позову АТ «Херсонобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії в сумі 35604,01 грн. слід відмовити.

Відповідно до ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів вважає, що судом першої інстанції при розгляді позовних вимог АТ «Херсонобленерго» неповно встановлені фактичні обставини справи, висновки суду не відповідають наданим сторонами доказам, судом неправильно застосовані норми матеріального права та допущено порушення норм процесуального права, тому рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову в їх задоволенні.

Крім того, враховуючи, що апеляційний суд дійшов висновку про обґрунтованість доводів апеляційної скарги, а також з огляду на відстрочення апелянту сплати судового збору в сумі 3153,00 грн до ухвалення рішення судом апеляційної інстанції, тому у відповідності до положень статті 141 ЦПК України, вказана сума судового збору підлягає стягненню з АТ «Херсонобленерго» на користь держави.

На підставі викладеного, керуючись статтями 141,367,374,376,382 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Сапіга Віталій Вікторович, задовольнити.

Заочне рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 09 грудня 2020 року скасувати та ухвалити нове, яким позов Акціонерного товариства «Херсонобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення необлікованої вартості електричної енергії в сумі 35604,04 грн - залишити без задоволення.

Стягнути з Акціонерного товариства «Херсонобленерго» на користь держави судовий збір в сумі 3153,00 (три тисячі сто п`ятдесят три) грн.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного суду протягом тридцяти днів з часу складання повного тексту постанови лише у випадках, встановлених п.2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України.

Головуючий ________________ Н.В.Орловська

Судді: ________________ О.В.Кутурланова

________________ В.В.Майданік