Ухвала

29 березня 2021 року

м. Київ

справа № 760/13046/19

провадження № 61-3823св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Усика Г. І. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Ступак О. В.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 30 січня 2020 року у складі колегії суддів: Заришняк Г. М., Мараєвої Н. Є., Рубан С. М.,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя

особа - ОСОБА_3 , про усунення перешкод у здійсненні права власності, визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, виселення та зняття з реєстраційного обліку.

Короткий зміст ухвалених судових рішень судів попередніх інстанцій

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 17 вересня 2019 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково.

Усунуто ОСОБА_1 перешкоди у здійсненні права власності щодо квартири АДРЕСА_1 .

Виселено ОСОБА_2 із квартири АДРЕСА_1 .

У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 30 січня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково.

Рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 17 вересня 2019 року в частині задоволених позовних вимог ОСОБА_1 скасовано та ухвалено в цій частині нове судове рішення про відмову у задоволенні позову.

В решті рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Короткий зміст доводів касаційної скарги

У лютому 2020 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга

ОСОБА_1 , у якій він просив постанову Київського апеляційного суду від 30 січня 2020 року скасувати та залишити в силі рішення суду першої інстанції, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права, зокрема суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновків

щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладених

у постановах Верховного Суду України від 15 травня 2017 року у справі

№ 734/387/15-ц (провадження 6-2931цс16), від 27 травня 2017 року (провадження 6-92цс15), від 29 листопада 2017 року у справі № 753/481/15-ц (провадження 6-3113цс16) та Верховного Суду у постановах від 12 вересня

2018 року у справі № 727/11132/14-ц (провадження 61-22201св18) від 27 лютого 2019 року у справі № 357/7940/16-ц (провадження 61-25704св18), від 14 серпня 2019 року у справі № 702/101/18 (провадження 61-42856св18) від 09 жовтня

2019 року у справі № 695/2427/16-ц (провадження 61-29520св18), від 09 жовтня 2019 року у справі № 523/12186/13-ц (провадження 61-17372св18), та порушення норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 17 березня 2020 року відкрито касаційне провадження та витребувано справу з місцевого суду.

Справа надійшла до Верховного Суду 10 квітня 2020 року.

Нормативно-правове обгрунтування

За змістом частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною п`ятою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, суд приходить до висновку, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Щодо виклику у судове засідання учасників справи

У квітні 2020 року до Верховного Суду надійшло клопотання ОСОБА_2 про розгляд справи з викликом сторін.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Абзац другий частини першої даної статті визначає, що у разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Таким чином, питання виклику учасників справи у судове засідання суд вирішує з урахуванням конкретних обставин справи та встановленої необхідності надання пояснень учасниками справи.

Положення частин п`ятої та шостоїстатті 279 ЦПК України, якою врегульовано порядок розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження в суді першої інстанції, не застосовуються при касаційному розгляді, оскільки суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права та не вирішує питань доказування у справі і не встановлює обставин справи.

Відповідно до частини тринадцятоїстатті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

При обговоренні доповіді судді-доповідача про проведені підготовчі дії та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення, колегія суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду дійшла висновку про відсутність необхідності виклику у судове засідання учасників справи для надання ними пояснень та про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні). Копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

З огляду на те, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, суд інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справа підлягає розгляду колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною п`ятою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 про розгляд справи з викликом сторін відмовити.

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 , про усунення перешкод у здійсненні права власності, визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, виселення та зняття з реєстраційного обліку, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 30 січня 2020 року, призначити до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторінза наявними у ній матеріалами.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: Г. І. Усик

І. Ю. Гулейков

О. В. Ступак