Провадження № 22-ц/801/737/2021
Головуючий у суді 1-ї інстанції Воробйов В. В.
Доповідач:Войтко Ю. Б.
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 березня 2021 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з цивільних справ:

головуючого (судді-доповідача): Войтка Ю. Б.,

суддів Міхасішина І. В., Матківської М. В.,

з участю секретаря судового засідання: Безрученко Н. Р.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду № 2 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 11 лютого 2021 року, постановлену під головуванням судді Воробйова В. В. в залі суду в м. Вінниці, зі складенням повного тексту судової ухвали цього ж дня,

у цивільній справі № 127/13729/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання недійсним договору позики,

встановив:

ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання недійсним договору позики.

В підготовчому судовому засіданні представником позивача адвокатом Матяш Т. В. було подано клопотання про призначення судової технічної експертизи договору, мотивоване тим, що у відповідності до статті 103 ЦПК України, суд призначає експертизу при сукупності умов, визначених частиною першою зазначеної статті. Оскільки підставами позову є відсутність договору на дату, зазначену в договорі, та позивач стверджує, що договір укладено значно пізніше для фальсифікації доказів у іншому судовому процесі, такі обставини може встановити виключно експертиза, а позивач позбавлений можливості самостійно замовити експертизу в порядку статті 106 ЦПК України, оскільки не має примірника оригіналу договору. Тому сторона позивача, посилаючись на викладені вище обставини, просить призначити у справі вказану судову технічну експертизу договору позики, укладеного 20 грудня 2017 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на суму 240 000,00 (двісті сорок тисяч) доларів США, проведення якої доручити судовим експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (м. Київ, вул. Смоленська, 6). На вирішення експертів поставити такі питання: 1. Чи відповідає давність виконання документа, вказаній на ньому даті?; 2. Яка черговість нанесення реквізитів в документі? 3. Яким чином виконані підписи на договорі?

Витрати на проведення експертизи представник позивача просила покласти на позивача та на час проведення експертизи провадження у справі зупинити.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 11 лютого 2021 року клопотання представника позивача про призначення судової технічної експертизи договору задоволено.

Призначено у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання недійсним договору позики, судову технічну експертизу договору позики, укладеного 20 грудня 2017 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на суму 240 000,00 (двісті сорок тисяч) доларів США, проведення якої доручено атестованим судовим експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (м. Київ, вул. Смоленська, 6), попередивши їх про кримінальну відповідальність за відмову від дачі висновку та за дачу завідомо неправдивого висновку.

На вирішення експертів поставлено питання :

1. Чи відповідає давність виконання документа, вказаній на ньому даті?;

2. Яка черговість нанесення реквізитів в документі?

3. Яким чином виконані підписи на договорі?

Дозволено експертам при необхідності залучати відповідних спеціалістів для проведення експертизи.

Витрати, пов`язані з проведенням експертизи покладено на позивача.

До отримання висновку експертизи провадження у справі зупинене.

Для дачі висновку надано експертам необхідні матеріали справи та оригінал договору позики, укладеного 20 грудня 2017 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на суму 240 000,00 (двісті сорок тисяч) доларів США, який знаходиться при справі №127/13729/20.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, відповідач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, оскільки вважає вказану ухвалу необґрунтованою та незаконною, постановленою з порушенням вимог процесуального законодавства, без урахування всіх обставин справи, просить її скасувати та прийняти постанову, якою відмовити у задоволенні клопотання позивача про призначення експертизи, а справу направити для продовження розгляду до Вінницького міського суду Вінницької області.

Апеляційна скарга мотивована тим, що оскаржувана ухвала абсолютно не містить жодних мотивів з яких суд дійшов до висновку про необхідність призначення експертизи, а також мотивів неврахування заперечень відповідачів проти призначення експертизи, що були надані суду під час вирішення клопотання позивача. Вважає, що судом першої інстанції при задоволенні клопотання про призначення експертизи не було враховано Порядок призначення та проведення експертиз, який регулюється Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, які затверджені Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 р. №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5). На думку скаржника питання зазначені у клопотанні позивача, не відповідають вимогам Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень і їх вирішення в рамках проведення технічної експертизи документів неможливе. При цьому питання «Яким чином виконані підписи на договорі» взагалі не віднесено до жодного виду експертиз, є неконкретним і неточним. Суду першої інстанції було наголошено на цьому, однак суд наведені положення не врахував, а мотивів неврахування таких заперечень відповідачів в оскаржуваній ухвалі не навів.

Також, з аналізу положень Науково-методичних рекомендацій вбачається, що на вирішення технічної експертизи документів можуть бути поставлені питання, схожі до сформульованих позивачем. Однак, враховуючи питання та оцінивши договір позики від 20.12.2017 в розрізі таких питань, вбачається неможливість призначення експертизи у справі, оскільки: 1. експерт не зможе встановити час (давність) виготовлення тексту договору позики, оскільки він виконаний на лазерному принтері; 2. відсутня достатня кількість штрихів рукописного тексту для проведення фізико-хімічного аналізу; 3. відсутній дозвіл ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на пошкодження експертом їх підписів на договорі позики; 4. у договорі позики відсутні інші елементи (штампи, печатки тощо), які б можна було піддати дослідженню.

У відзиві на апеляційну скаргу адвокат Матяш Т. В., яка діє в інтересах позивача ОСОБА_2 , просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 11 лютого 2021 року- без змін. Вказала, що апеляційна скарга не містить жодних посилань на неправильне застосування норм матеріального або порушення норм процесуального права, а є по своїй суті повторенням заперечень відповідача на клопотання позивача про призначення експертизи. Вважає, що проведення в рамках даної справи судової технічної експертизи документа, а саме договору позики, укладеного 20.12.2017 між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 є необхідним для досягнення об`єктивної істини у справі, оскільки предметом спору у справі є саме недійсність договору з підстав фіктивності. Натомість, з доводів апеляційної скарги вбачається, що відповідач ОСОБА_1 намагається вирішити замість судового експерта питання про можливість чи неможливість проведення експертизи, не маючи при цьому ні належних повноважень, ані спеціальних знань.

В суд апеляційної інстанції відповідач ОСОБА_1 , який діє в інтересах відповідача ОСОБА_3 , не з`явився, на офіційну електронну адресу суду подав клопотання про відкладення судового засідання на іншу дату, оскільки наразі має симптоми гострого респіраторного захворювання, які, між іншим, можуть виявитись симптомами коронавірусного захворювання, за таких обставин він позбавлений можливості прибути в судове засідання.

Позивач ОСОБА_2 та її представник адвокат Фролов В. П. заперечують проти задоволення клопотання про відкладення судового засідання. Позивач вважає, що відповідач навмисно затягує розгляд справи, оскільки у неї наявні документи про проведення 22 березня 2021 року слідчих дій у кримінальній справі, в яких брали участь відповідачі. Наголошує, що вчора вони почували себе добре, а тому таке клопотання свідчить лише про затягування справи. Представник позивача підтримав доводи ОСОБА_2 , вважає, що на підтвердження поданого клопотання не надані відповідні докази, оскільки тест можливо зробити швидко в любому медичному закладі. Просив врахувати те, що він приїхав з Києва, а за відсутності ОСОБА_1 в адвокатському об`єднанні є інші адвокати, які могли представляти інтереси відповідачів.

Суд ухвалив розглядати справу у відсутність сторони відповідачів, оскільки суду не надані докази на підтвердження причин неявки, а тому судом їх не визнано поважними. Відповідно до положень частини другої статті 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення позивача ОСОБА_2 та її представника адвоката Фролова В. П., дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази в їх сукупності, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали суду, дійшла до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає виходячи з наступного.

Статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» передбачено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Висновок експерта є одним із видів доказів і має відповідати критеріям належності і допустимості доказів. Тому розглядаючи клопотання про призначення експертизи суд має його задовольнити саме у випадку, якщо обставини, про з`ясування яких заявлене клопотання, мають значення для справи та якщо їх з`ясування потребує спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо та лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі.

Предметом спору у цій справі є саме недійсність договору позики з підстав фіктивності, тому встановлення давності виготовлення договору є обґрунтованою підставою позову на яку посилається позивач, тобто це має значення для повного всебічного та об`єктивного вирішення справи.

Частиною першою статті 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з частиною другою статті 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи (ч. 3 ст. 102 ЦПК України).

Відповідно до частин першої, третьої сьомої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупністю таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта. Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Отже нормами статті 103 ЦПК України врегульовано всі питання, які стосуються призначення судової експертизи у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування, рішення суду має прийматися у повній відповідності з нормами процесуального та матеріального права, з повним та об`єктивним дослідженням обставин та доказів. З огляду на викладене, колегія суддів не приймає до уваги твердження скаржника про те, що оскаржувана ухвала не містить жодних мотивів з яких суд дійшов до висновку про необхідність призначення експертизи.

В апеляційні скарзі відповідач посилається на перелік питань, зазначений у Науково-методичних рекомендаціях з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, який є орієнтовним, а не обов`язковим.

В той же час відповідачі мали можливість, право та час запропонувати суду інші питання, які б вони вважали необхідними поставити на вирішення експертів, проте відповідачами цього зроблено не було.

Щодо інших питань, таких як достатність підписів, спосіб виготовлення договору, знищення та/або пошкодження документу, то вказані питання може вирішити тільки експерт. Вказані питання вже врегульовані цивільним процесуальним законодавством.

Частинами першою, четвертою, шостою статті 104 ЦПК України встановлено, що про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. У разі необхідності суд може заслухати експерта щодо формулювання питання, яке потребує з`ясування, та за його клопотанням дати відповідні роз`яснення щодо поставлених питань. Суд повідомляє учасників справи про вчинення зазначених дій, проте їх неявка не перешкоджає вчиненню цих дій. У разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення призначений судом експерт невідкладно подає суду клопотання щодо його уточнення або повідомляє суд про неможливість проведення ним експертизи за поставленими питаннями.

Згідно з частинами третьою, четвертою статті 108 ЦПК України експерт повинен забезпечити збереження об`єкта експертизи. Якщо експертне дослідження пов`язане з повним або частковим знищенням об`єкта експертизи або зміною його властивостей призначений судом експерт має одержати на його проведення відповідний дозвіл суду, який оформляється ухвалою.

Частиною четвертою статті 10 ЦПК України і статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці звертає увагу, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Дульський проти України» від 01.06.2006).

Суд першої інстанції, оцінивши підстави призначення заявленої позивачем у клопотанні експертизи, зважаючи на предмет позову та необхідність спеціальних знань для з`ясування обставин, що мають значення для справи, дійшов правильного висновку про її призначення, визначивши при цьому відповідно до положень частин четвертої, п`ятої статті 103 ЦПК України зміст питань з яких має бути проведена ця експертиза.

Враховуючи викладене, апеляційний суд дійшов висновку про те, що оскаржувана ухвала постановлена з дотриманням норм процесуального права, доводи викладені у апеляційній скарзі, не спростовують висновків місцевого суду, а тому підстав для скасування ухвали немає.

Керуючись ст. 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 11 лютого 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили із дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 26 березня 2021 року.

Головуючий Ю. Б. Войтко

Судді: І. В. Міхасішин

М. В. Матківська