справа № 388/428/21
провадження № 2/388/332/2021
УХВАЛА

01.04.2021м. Долинська

Суддя Долинського районного суду Кіровоградської області Кнуров О.А., розглянувши у порядку вирішення питання про відкриття провадження у справі матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до державного підприємства «Дирекція Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та стягнення моральної шкоди, -

встановив:

позивач ОСОБА_1 звернувся до Долинського районного суду Кіровоградської області з позовом до відповідача державного підприємства «Дирекція Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд» (далі ДП «Дирекція КГЗКОР»), в якому (позові) просив:

- стягнути з відповідача на свою користь середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні по день фактичного розрахунку;

- стягнути з відповідача на свою користь… (невизначено предмет стягнення).

Вивчивши вказану позовну заяву та додані до неї матеріали у порядку вирішення питання про відкриття провадження у справі вважаю, що вона не відповідає вимогам щодо форми й змісту позовної заяви та доданих до неї документів, з огляду на таке.

Вимоги до позовної заяви та доданих до неї документів, визначенні ст. 175 та ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

При цьому, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається, - у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Таким чином, ціна даного позову складається з суми середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні з часу звільнення по час фактичного розрахунку, а в разі не проведення такого розрахунку щонайменше по час подачі позову, та суми моральної шкоди, заявленої до стягнення.

У порушення вимог вищенаведених норм процесуального закону позивач у поданій до суду позовній заяві ціну позову зазначив як «238,10 грн., за кожен день затримки виплати належних при звільненні сум».

Відповідно до вимог п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог.

У порушення вимог вищенаведеної норми процесуального закону позивач у поданій до суду позовній заяві при викладенні обставин, якими він обґрунтовує свої вимоги щодо стягнення моральної шкоди та її розміру - не коректно зазначив у прохальній частині позову цю вимогу і не зазначив суму моральної шкоди.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір». Вичерпний перелік документів за подання до суду яких судовий збір не справляється та перелік пільг щодо сплати судового збору наведено у ч. 2 ст. 3, ст. 5 Закону України «Про судовий збір» відповідно.

Щодо сплати судового збору за вимогою про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, судом відзначається таке.

Відповідно до висновку, наведеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 910/4518/16 (провадження № 12-301гс18) пільга щодо сплати судового збору, передбачена п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Вимога про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні є майновою вимогою, а отже, судовий збір з урахуванням викладеного вище підлягає стягненню як за вимогу майнового характеру.

Щодо сплати судового збору за вимогою про стягнення моральної шкоди, судом відзначається таке.

Відповідно до висновку, наведеного у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 28.11.2018 у справі № 761/11472/15-ц (провадження № 61-23674св18) вимога про відшкодування моральної шкоди, визначена у грошовому вимірі, є майновою вимогою, а отже, судовий збір підлягає стягненню як за вимогу майнового характеру.

Таким чином, при зверненні до суду з позовом, який містить вимоги майнового характеру: про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні: стягнення моральної шкоди, - позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі, передбаченому п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», а саме: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Щодо зазначення позивачем у позові про звільнення його від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», як учасники бойових дій, судом відзначається таке.

Відповідно до положень п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначеною нормою звільнення від сплати судового збору осіб, які мають, зокрема статус учасників бойових дій, обмежено справами, пов`язаними з порушенням їхніх прав. Тобто положення п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» стосуються випадків звернення до суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22.10.1993 № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» з наступними змінами та доповненнями. У ст. 22 цього Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у ст. 12 цього Закону. Серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими позивач звернувся до суду.

Тому, оскільки позивач звернувся до суду з позовом з приводу стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та стягнення моральної шкоди, які не зачіпають порядку надання, обсягу соціальних гарантій чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту особи зі статусом учасника бойових дій, то судовий збір за звернення позивача до суду з таким позовом підлягає сплаті.

Наведене відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду щодо застосування положень п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», викладеним, зокрема, у постанові від 09.10.2019 (справа № 9901/311/19).

Окремо, слід відзначити, що відповідно до довідки ДП «Дирекція КГЗКОР» від 23.03.2021 № 45 позивачу нараховувалась середня заробітна плата як такому, що був мобілізований, з приводу чого судом відзначається, що таке нарахування регламентовано ч. 3 ст. 119 КЗпПУ і не є гарантією соціального захисту осіб зі статусом учасника бойових дій.

Таким чином, позиція позивача щодо його звільнення від сплати судового зборуна підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» при зверненні до суду із даним позовом є помилковою.

Отже, у порушення вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України позивач до поданої до суду позовної заяви, яка містить вимоги майнового характеру не додав документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі, передбаченому п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» (який суд, при не зазначені позивачем ціни позову та не коректному зазначені у позові змісту однієї з вимог, - визначити об`єктивно не може), як і не надав документ, що підтверджує підставу звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, якщо така є, а в разі її наявності не зазначив про це у позові (окрім посилання на п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», що є безпідставним).

Відповідно до положень ч. 1, ч. 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи наведене, дану позовну заяву, подану без додержання вимог п. 3, п. 4 ч. 3 ст. 175, ч. 4 ст. 177 ЦПК України, слід залишити без руху з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків позовної заяви тривалістю десять днів з дня отримання позивачем копії даної ухвали, запропонувавши позивачу протягом встановленого судом строку усунути виявлені недоліки позовної заяви шляхом викладення позовної заяви у новій редакції де слід зазначити ціну позову з наведенням її розрахунку та коректно викласти зміст позовних вимог (того про що позивач просить суд), а також надати суду оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору у розмірі, встановленому пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», або надати документ, що підтверджує підставу звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, якщо така є, із зазначенням про це у позовній заяві.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись статтями 175, 177, 185, 258-260 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», -

постановив:

позовну заяву ОСОБА_1 до державного підприємства «Дирекція Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та стягнення моральної шкоди, - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю десять днів з дня отримання позивачем копії даної ухвали.

Запропонувати позивачу у встановлений судом строк усунути виявлені недоліки позовної заяви, шляхом викладення позовної заяви у новій редакції де зазначити ціну позову з наведенням її розрахунку та коректно викласти зміст позовних вимог, а також надати суду оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору у розмірі, встановленому пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», який необхідно сплатити за наступними реквізитами:

отримувач коштів: ГУК у Кіров.обл./тг м.Долин./22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37918230, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0011525, код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: *;101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), РНОКПП - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Долинський районний суд Кіровоградської області, -

або надати суду документ, що підтверджує підставу звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, якщо така є, із зазначенням про це у позовній заяві.

Роз`яснити позивачу, що у разі виконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, позовна заява буде вважатися поданою у день її первісного подання. Інакше позовна заява буде вважатись неподаною і повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.А. Кнуров