Справа № 369/2091/21
Провадження № 2/369/3053/21
02.08.2021 м. Київ
Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді Ковальчук Л.М.,
за участю: секретаря судового засідання Новіцької М.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження в залі суду цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційний банк "ПРИВАТБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
У лютому 2021 року Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення суми заборгованості.
Згідно укладеного 06.09.2014 договору лізингу між АТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 , остання отримала у платне користування автомобіль марки Ideal, модель СН7111В, номер шасі НОМЕР_1 , тип ТЗ: легковий - універсал - В, реєстраційний номер НОМЕР_2 , та зобов`язалась сплачувати щомісячні платежі, у строк та у розмірах, встановлених графіком лізингових платежів, переходом права власності на предмет лізингу по закінченню строку виконання договору. Вказаний вище автомобіль відповідно до свідоцтва про реєстрацію належить на праві власності АТ КБ «ПриватБанк».
На підставі вищезазначеного АТ КБ «ПриватБанк» просило суд стягнути з відповідача вказану заборгованість та витрати по сплаті судового збору.
22.02.2021 провадження по даній справі було відкрито та призначено її до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, разом з тим в позовній заяві останній зазначив про можливість розгляду справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити у повному обсязі, не заперечував проти заочного розгляду справи.
Відповідачка ОСОБА_1 в судові засідання призначені на 01.04.2021, 14.06.2021 не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином (в тому числі шляхом розміщення на офіційному сайті оголошення про виклик в судове засідання). Про причину своєї неявки суд не повідомила, відзив на позов до суду не подала.
Зважаючи на те, що в матеріалах справи достатньо доказів для розгляду справи без участі відповідача, судом, зі згоди представника позивача, постановлено ухвалу про розгляд справи в заочному порядку, на підставі наявних доказів, що відповідає положенням ст. 280, 281 ЦПК України.
При цьому, оскільки в судове засідання сторони не з`явились, суд відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, проводить слухання справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписуючого технічного засобу.
Суд, вивчивши доводи позовної заяви та дослідивши додані до неї письмові документи в їх сукупності, приходить до наступного висновку.
Відносини, що виникають із договору фінансового лізингу, регулюються положеннями ЦК України про лізинг, найм (оренду), купівлю-продаж та положеннями Закону України «Про фінансовий лізинг».
Згідно з ч. 1, 2 ст. 806 ЦК України (в редакції чинні на момент укладення договору) за договором лізингу одна сторона (лізингодавець) передає або зобов`язується передати другій стороні (лізингоодержувачеві) у користування майно, що належить лізингодавцю на праві власності і було набуте ним без попередньої домовленості із лізингоодержувачем (прямий лізинг), або майно, спеціально придбане лізингодавцем у продавця (постачальника) відповідно до встановлених лізингоодержувачем специфікацій та умов (непрямий лізинг), на певний строк і за встановлену плату (лізингові платежі). До договору лізингу застосовуються загальні положення про найм (оренду) з урахуванням особливостей, встановлених цим параграфом та законом. До відносин, пов`язаних з лізингом, застосовуються загальні положення про купівлю-продаж та положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом.
За своєю правовою природою договір лізингу є змішаним договором та містить елементи договорів оренди (найму) та купівлі-продажу або договору поставки.
За договором найму (оренди) здійснюється передача майна наймачеві у користування.
Частинами 1, 3 ст. ст. 760 ЦК України передбачено, що предметом договору найму може бути річ, яка визначена індивідуальними ознаками і яка зберігає свій первісний вигляд при неодноразовому використанні. Особливості найму окремих видів майна встановлюються цим Кодексом та іншим законом.
Найм (оренда) транспортних засобів врегульовано параграфом 5 глави 58 ЦК України.
За загальним правилом, передбаченим ч. 1 ст. 799 ЦК України, договір найму транспортного засобу укладається у письмовій формі.
Якщо стороною у цьому договорі виступає фізична особа, то згідно з ч. 2 ст. 799 ЦК України договір підлягає обов`язковому нотаріальному посвідченню.
Відповідно до ч. 2 ст. 215 ЦК України недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.
Згідно з ч. 1 ст. 220 ЦК України у разі не додержання сторонами вимог закону про нотаріальне посвідчення договору такий договір є нікчемним.
Правові наслідки недійсності договору передбачені ст. 216 ЦК України.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 28.02.2018 № 61-2920св18, 28.03.2018 № 61-5119цс18.
З доданого до позову тексту договору фінансового лізингу від 06.09.2014 та додатків до нього, вбачається, що його стороною є фізична особа, а предметом транспортний засіб.
Проте, вказаний договір, усупереч ст. 799 ЦК України не був нотаріально посвідчений, то ж за ч. 2 ст. 215 ЦК України є нікчемним. При цьому він і не підлягає визнанню судом недійсним за законом.
Отже, керуючись положеннями ст. 216 ЦК України, заявлений позов задоволенню не підлягає, оскільки нікчемний правочин не може створювати юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.
Керуючись ст. 141, 258-259, 263-265, 268, 273, 280-282 ЦПК України, суд
Відмовити у задоволенні позову Акціонерного товариства комерційний банк "ПРИВАТБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Києво-Святошинський районний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Л.М. Ковальчук