Справа № 703/998/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 серпня 2021 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Прилуцького В.О.

секретаря судового засідання Кочеткової І.В.

за участі:

представника відповідача

за первісним позовом ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Сміла цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: АКБ «Райфайзенбанк Україна» про визнання права власності на 1/2 частку у спільному майні подружжя,-

встановив:

ОСОБА_3 звернулась до суду із позовом в якому просить суд поділити її спільне з ОСОБА_2 майно, набуте за час шлюбу.

Справа неодноразово призначалась до розгляду та відкладалась з різних підстав, в тому числі і за клопотаннями позивача та її представника, а також в зв`язку з їх неявкою в судове засідання.

Зокрема 21 травня 2021 року позивачка та її представник, адвокат Сергієнко О.П. в судове засідання не з`явились, від позивачки на електронну адресу суду було надіслано клопотання про перенесення судового засідання в зв`язку з перебуванням на лікуванні.

На підтвердження поважності причин неявки до суду, позивачка надала до суду копію довідки № 2185/21 від 19 травня 2021 року (а.с. 124).

Представник позивачки, адвокат Сергієнко О.П. в судове засідання не з`явилась та причини неявки суду не повідомила.

Розгляд справи було відкладено до 25 червня 2021 року.

В судове засідання призначене на 25 червня 2021 року позивачка ОСОБА_3 та її представник, адвокат Сергієнко О.П. в судове засідання повторно не з`явились.

Причини неявки суду не повідомили, заяви про розгляд справи у відсутність позивачки до суду не надали.

Однак, з метою забезпечення права на доступ до правосуддя та за відсутності заяви позивача про розгляд справи у її відсутність, суд відклав судовий розгляд справи до 02 серпня 2021 року.

02 серпня 2021 року позивачка ОСОБА_3 та їх представник, адвокат Сергієнко О.П. в судове засідання не з`явились.

30 липня 2021 року до суду надійшла заява позивачки ОСОБА_3 про відкладення розгляду справи, в зв`язку з проходженням реабілітаційного лікування після операції.

На підтвердження поважності причин неявки в судове засідання, позивачка надала до суду довідку із Смілянської міської поліклініки від 23 липня 2021 року, відповідно до якої ОСОБА_3 знаходилась на лікуванні з 01 червня 2021 року по теперішній час у лікарня невропатолога з діагнозом: загальне захворювання.

02 серпня 2021 року, на електронну пошту суду, представник позивачки, адвокат Сергієнко О.П., надала до суду клопотання про відкладення розгляду справи в зв`язку з хворобою позивачки.

Таким чином, позивачка та її представник, адвокат Сергієнко О.П. тричі не з`явились в судове засідання, без поважних на те причин, заяви про розгляд справи у відсутність позивачки до суду не надходило.

Представник відповідача ОСОБА_2 , адвокат Потапенко С.В. в судовому засіданні просив суд залишити позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя без розгляду, в зв`язку з черговою неявкою позивачки до суду без поважних на те причин. Зазначив представник і на те, що представник позивачки, адвокат Сергієнко О.П. уповноважена діяти від імені позивачки ОСОБА_3 та повинна була прибути в судове засідання, а бо ж надати до суду заяву про розгляд справи за відсутності позивачки.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі Каракуця проти України).

Як зазначено у постанові ВС від 22 травня 2019 року у справі №310/12817/13 процесуальний закон не вказує на необхідності врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може вз`яти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Отже згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 02 вересня 2020 року у справі № 461/3580/15-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 20 червня 2019 року по справі № 522/7428/15, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц та від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц.

Така ж правова позиція викладена і Постанові ВС № від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18.

З урахуванням вимог п.10 ч.3 ст.2 ЦПК України про розумність строків розгляду справи судом, як однієї з головних засад здійснення судочинства в цивільних справах, позивач, як сторона справи, має забезпечити свою явку чи явку свого представника у день, визначений судом. У разі необхідності може бути запрошений інший представник, якщо обраний позивачем адвокат систематично не може здійснювати представництво інтересів особи.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, у разі повторної неявки в судове засідання позивача повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Ст. 128 ЦПК України вказує на те, що суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

У випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку (ч. 1 ст. 130 ЦПК України).

Позивач під час подання до суду позовної заяви вказала свою поштову адресу, на яку судом і було направлено судові повістки.

Про судове засідання, яке було призначене на 21 травня 2021 року позивач та її представник були повідомлені особисто в суді, про що свідчать їх підписи у розписці (а.с.121).

В зв`язку з неявкою сторін в судове засідання, розгляд справи було відкладено до 25 червня 2021 року.

Про судове засідання призначене на 25 червня 2021 року позивачку було повідомлено шляхом направлення судової повістки на адресу її проживання, зазначену у позовній заяві (а.с.128,129).

Окрім того шляхом направлення повідомлення, було повідомлено представника позивачки, адвоката Сергієнко О.П. про судове засідання призначене на 25 червня 2021 року.

В зв`язку з повторною неявкою сторін по справі, розгляд справи було відкладено до 02 серпня 2021 року.

Про судове засідання призначене на 02 серпня 2021 року позивачку ОСОБА_3 було повідомлено шляхом направлення судової повістки на адресу її проживання, повідомлену під час подання позовної заяви, що підтверджується поштовим конвертом.

Окрім того про вказане вище судове засідання було повідомлено представника позивачки, адвоката Сергієнко О.П. шляхом направлення телефонограми (а.с.133).

Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі (ч. 5 ст. 130 ЦПК України).

Факт повідомлення про судове засідання, призначене на 21 травня 2021 року, підтверджується і тим, що від позивачки ОСОБА_3 надійшло клопотання про відкладення слухання справи, а на 02 серпня 2021 року, заявами як від позивачки так і від її представника про відкладення слухання справи.

Ст. 58 ЦК України вказує на те, що сторона, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Представником у суді може бути адвокат або законний представник (ст. 61 ЦПК України).

Ч. 1 ст. 64 ЦПК України зазначає на те, що представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Позивачка ОСОБА_3 скористалась передбаченим законом правом та уклала договір про надання правової допомоги з адвокатом Сергієнко О.П.

У разі неможливості прибути в судове засідання особисто та за умови не надання заяви про розгляд справи у відсутність позивачки, представник позивачки, адвокат Сергієнко О.П. мала б з`явитись до суду та здійснювати дії від імені особи, яку вона представляє. Однак, представник позивачки 21 травня, 25 червня та 02 серпня 2021 року в судові засідання не з`явилась.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства.

Суд, приходить до висновку, що неявка в судове засідання позивачки та її представника, а також не подання заяви про розгляд справи у відсутність позивачки (як ініціатора судового процесу), а навпаки подача до суду повторних клопотань про відкладення розгляду справи є зловживанням процесуальними правами зі сторонни позивача та спрямовані на штучне затягування розгляду справи.

Ч. 3, 4 ст. 44 ЦПК України вказує на те, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Враховуючи, що позивачка будучи належним чином повідомленою про час, місце та дату судового засідання, що підтверджується поштовим повідомленням, розпискою та телефонограмою її представнику, тричі в судове засідання не з`явилась, заяв про розгляд справи у її відсутність не надала, суд дійшов висновку про необхідність залишення позову без розгляду.

При цьому причини повторних неявок позивачки до суду, правового значення не мають, оскільки положення закону (ч. 5 ст. 223 ЦПК України) направлене на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, що відповідає вимогам ст. 44 ЦПК України, згідно з якою особи, які беруть участь в справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Керуючись ст. 44,128, 130, 131, ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257, 258,260, 353 ЦПК України,суд,-

ухвалив:

Позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 15 днів з моменту повного складення тексту судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляціної скарги, якщо скаргу не було подано, у разі подання апеляціної скарги-після розгляду скарги апеляційним судом, якщо вона не буде скасована.

Згідно п. 15.5) Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повний текст ухвали суду виготовлено 04 серпня 2021 року.

Головуючий: В.О. Прилуцький