Номер провадження 2-о/754/60/21
РІШЕННЯ

Іменем України

25 лютого 2021 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Зотько Т.А.

за участі секретаря судового засідання Ковальової В.О., Микитюк А.В.,

заявниці ОСОБА_1 ,

представника заявниці ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Аніскова Надія Анатоліївна про встановлення факту, що має юридичне значення, -

ВСТАНОВИВ:

Заявниця ОСОБА_1 звернулась до Деснянського районного суду м. Києва із заявою, заінтересована особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Аніскова Надія Анатоліївна, про встановлення факту проживання із спадкодавцем однією сім`єю. Заява обґрунтована тим, що заявниця являлась єдиною близькою родичкою та перебувала в гарних стосунках з померлою ОСОБА_3 . Проживаючи в м. Ніжин Чернігівської області заявниця постійно запрошувала ОСОБА_3 до себе в гості, влітку вона обов`язково три - чотири тижні відпочивала у заявниці, а надалі з 2007 року вони з ОСОБА_3 домовились, що свій вік доживатимуть разом. Так, 24.10.2007 року ОСОБА_3 зробила заповідальне розпорядження на випадок своєї смерті, котрим заповіла свою квартиру в рівних долях заявниці та її дочці ОСОБА_4 06 січня 2015 року заявниця фактично переїхала проживати в квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , що належала померлій ОСОБА_3 , остання в силу свого віку хворіла, страждала на підвищений тиск. Заявниця та ОСОБА_3 спільно проживали однією сім`єю, були пов`язані спільним побутом, вели спільне господарство, мали взаємні права та обов`язки. 27 квітня 2017 року заявниця та померла ОСОБА_3 уклали договір дарування, відповідно до якого заявниця прийняла в дар квартиру АДРЕСА_1 . Договір посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Анісковою Н.А. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла. Приймаючи спадщину після смерті ОСОБА_3 , заявниця у визначений законом строк звернулась із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Аніскової Н.А. 11.09.2020 постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Анісковою Н.А. заявниці було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії та рекомендовано звернутись до суду за вирішенням даного питання, з відтак заявниця звернулась до суду із заявою, зі змісту якої просила встановити факт проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 із ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , однією сім`єю у період з 06 січня 2015 року по день її смерті, а саме по ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 16.11.2020 року вказану цивільну справу було прийнято до свого провадження та призначено до розгляду в судовому засіданні.

В судовому засіданні заявниця та її представник представник - ОСОБА_2 заяву підтримали та просили про її задоволення, посилаючись на обставини викладені в заяві.

Заінтересована особа - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Аніскова Надія Анатоліївна, в судове засідання не з`явилась, однак на адресу суду направила копію спадкової справи № 28/2020 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 та просила розглянути справу без її участі, за наявними документами та доказами, враховуючи фактичні обставини справи та ухвалити рішення відповідно до діючого законодавства.

Вислухавши вступне слово заявниці та її представника, заслухавши покази свідків, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд вважає, що заява підлягає задоволенню виходячи з наступного

Згідно з вимогами ч.1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

У відповідності до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно ч. 2 ст. 315 ЦПК України, у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у віці 87 років, про що 04.03.2020 року Дніпровським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) складено відповідний актовий запис № 552.

Згідно зі ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до вимог ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Згідно ч. 1ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до положень ст. ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За змістом ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст. ст. 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Здійснення права на спадкування визначено Главою 87 ЦК України.

На підставі поданої ОСОБА_1 заяви, 20.08.2020 року Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Анісковою Н.А. була заведена спадкова справа № 28/2020, щодо майна померлої ОСОБА_3 . Інші спадкоємці за прийняттям спадщини не звертались.

За результатами розгляду вищевказаної заяви Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Анісковою Н.А. 11.09.2020 року було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії з огляду на те, що спадкоємицею, ОСОБА_1 , документи про підтвердження родинних стосунків не були надані в повному обсязі.

Згідно зі ст.3 СК України сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я утворюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Відповідно до вимог ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Для заявника встановлення вищезазначеного факту має юридичне значення, оскільки дозволить реалізувати його право на прийняття спадщини, як спадкоємця за законом.

Відповідно до ч.1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Звертаючись до суду заявниця ОСОБА_1 посилається на те, що з 06 січня 2015 року проживала зі спадкодавицею ОСОБА_3 в квартирі АДРЕСА_1 спільно, однією сім`єю, по день її смерті - ІНФОРМАЦІЯ_1 . Проживати разом зі спадкодавицею заявниця вирішила, оскільки ОСОБА_3 була самотньою жінкою, у зв`язку з похилим віком часто хворіла та потребувала сторонньої допомоги. ОСОБА_5 та спадкодавиця були пов`язані спільним побутом, спільним бюджетом, вели спільне господарство та підтримували близькі родинні стосунки.

Відповідно ч. 1 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно ч. 1 ст.79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до вимог ст.80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Згідно з вимогами ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Згідно копії Акту від 13.10.2020 р. складеного за підписами мешканців буд. АДРЕСА_4 , та засвідченого начальником ЖЕД-302, встановлено, що ОСОБА_1 , дійсного з 2015 року по 2020 рік проживала з ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 .

Крім того, судом було допитано в якості свідків осіб, які надали наступні пояснення:свідок ОСОБА_6 показала суду, що заявниця є її колишньою співробітницею, працювали разом з 2003 -2006 роки в університеті «Україна». Знає, що заявниця останні п`ять - шість років жила по АДРЕСА_1 , разом зі своєю сестрою, яку доглядала, допомагала їй продуктами, купувала ліки. Після смерті родички заявниця займалась похованням та здійснювала витрати за власні кошти.

В суді свідок ОСОБА_7 показала, що заявницю знає близько 17 (сімнадцяти) років, тобто з часу купівлі квартири по АДРЕСА_1 . Заявниця жила в одній квартирі з померлою ОСОБА_3 , остання часто хворіла та потребувала сторонньої допомоги, яку заявниця надавала їй в повному обсязі (купувала ліки, продукти, супроводжувала на відпочинок)

В суді свідок ОСОБА_8 показала, що знає заявницю близько 25 (двадцяти п`яти) - 27 (двадцяти семи) років. Протягом багатьох років заявниця допомагала померлій, а близько останніх десяти років проживала з померлою в одній квартирі, допомагала їй, купувала продукти, ліки. Інших родичів начебто не було, після смерті ОСОБА_3 , заявниця сама займалась її похованням.

Таким чином, оцінивши отримані в ході розгляду справи докази в їх сукупності, суд вважає доведеним той факт, що заявник ОСОБА_1 з 06 січня 2015 року проживала разом з померлою ОСОБА_3 за адресою по АДРЕСА_1 , однією сім`єю по день смерті.

Встановлення цього факту має для заявника юридичне значення. Юридичний факт встановлюється з метою оформлення спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Як вбачається із спадкової справи № 28/2020 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 заведеної Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Анісковою Н.А., ніхто зі спадкоємців, крім ОСОБА_1 , до нотаріальної контори не звертався.

Оскільки спору про майнове або особисте немайнове право не існує, а встановити зазначений факт в позасудовому порядку неможливо, суд вважає вказані вимоги обґрунтованими, які відповідно до вищезазначених норм права підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 3, 5, 7, 8, 10, 77, 79, 80, 81, 209, 212, 258 ЦПК України, ст.ст.1216-1218, 1223, 1268 - 1270, 1296 ЦК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_1 - задовольнити.

Встановити факт проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 із ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , однією сім`єю у період з 06 січня 2015 року по день смерті, а саме по ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Суддя: