Справа № 761/5845/19
Провадження № 2/761/514/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2021 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Макаренко І.О.,

при секретарі Горпенюк М.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду, в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Київської міської ради, ОСОБА_2 про встановлення факту постійного проживання на час відкриття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за законом,

встановив:

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 15.01.2001 позивач разом із ОСОБА_3 придбали квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

При придбанні квартири позивач діяла як законний представник ОСОБА_4 , 1985 року народження та ОСОБА_2 , 1993 року народження.

З моменту придбання квартири всі співвласники, в тому числі й ОСОБА_4 , постійно проживали у вказаній квартирі.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер.

Після його смерті відкрилася спадщина.

Спадкоємці не зверталися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки фактично її прийняли.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 .

10.07.2017 позивач звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Габрієль Л.Є. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом.

10.07.2017 вказаним нотаріусом винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії через відсутність підтвердження факту постійного проживання позивача разом із спадкодавцем ОСОБА_4 , що стало підставою для звернення до суду із цим позовом.

В судове засідання позивач не з`явився, представник позивача направив до суду заяву в якій позовні вимоги підтримав та просив слухати справу у його відсутність та у відсутності позивача.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час, місце та дату слухання справи повідомлявся належним чином, направив до суду відзив на позовну заяву, в якому позов визнав.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, направила до суду заяву, в якій позов визнала, просила слухати справу у її відсутності.

Дослідивши матеріали справи суд встановив.

15.01.2001 позивач разом із ОСОБА_3 придбали квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

При придбанні квартири позивач діяла як законний представник ОСОБА_4 , 1985 року народження та ОСОБА_2 , 1993 року народження.

З моменту придбання квартири всі співвласники, в тому числі й ОСОБА_4 , постійно проживали у вказаній квартирі.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер.

Після його смерті відкрилася спадщина.

Спадкоємці не зверталися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки фактично її прийняли.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 .

10.07.2017 позивач звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Габрієль Л.Є. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом.

10.07.2017 вказаним нотаріусом винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії через відсутність підтвердження факту постійного проживання позивача разом із спадкодавцем ОСОБА_4 .

З огляду на наведені обставини та постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії позивач має обґрунтовані труднощі в позасудовому оформленні своїх спадкових прав.

Згідно ч. 1 ст. 1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Частиною 1 ст. 1297 ЦК України, передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Відповідно до ст. 66 Закону України «Про нотаріат», на майно, що переходить за правом спадкоємства до спадкоємців або держави, державним нотаріусом за місцем відкриття спадщини видається свідоцтво про право на спадщину. Видача свідоцтва провадиться у строки, встановлені цивільним законодавством України.

Враховуючи, що відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє позивача, як спадкоємця, права на спадщину на квартиру; враховуючи обов`язок спадкоємця відповідно до ст. 1297 ЦК України звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно та його подальшу державну реєстрацію (ст. 1299 ЦК України) - право позивача підлягає захисту в суді, оскільки відсутні умови для одержання нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину на спадкове нерухоме майно на його ім`я.

Судом встановлено та не заперечувалось сторонами те, що ОСОБА_4 з моменту придбання квартири за адресою: АДРЕСА_1 , проживав в цій квартирі до моменту своєї смерті. Разом з ним у вказаній квартирі проживали інші співвласники - ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

Даючи оцінку зібраним по справі доказам, враховуючи, що позивачем доведено його право на спадкування після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 316, 317, 328, 392, 1216, 1218, 1222, 1265, 1266, 1296, 1297, 1299 ЦК України, ст.ст. 12, 81, 193, 206, 258, 263-265, 354, 355 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Київської міської ради, ОСОБА_2 про встановлення факту постійного проживання на час відкриття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за законом, задовольнити в повному обсязі.

Встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 в квартирі АДРЕСА_2 разом із ОСОБА_4 на час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідно до п. 15.5 розділу 15 XIII «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України рішення суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: