Справа №336/2430/21
Провадження № 2/336/2507/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2021 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя в складі:

головуючого судді Савеленко О.А.

за участю секретаря судового засідання Брагіної І.В.

розглянувши у судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Запорізької міської ради, третя особа: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Ракитянська Т.Г. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду м. Запоріжжя звернувся ОСОБА_1 з позовом до Запорізької міської ради, третя особа: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Ракитянська Т.Г. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Свої позовні вимоги обгрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . ІНФОРМАЦІЯ_3 померла його мати - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_1 , 1/2 частина якої належала їй на підставі свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_2 від 27.01.1999 року та ще 1/2 була успадкована ОСОБА_3 після смерті чоловіка ОСОБА_2 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач є спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_3 , так як є її сином.

Зазначив, що йому було відомо про те, що ще за життя його батько - ОСОБА_2 залишив заповіт від 29.11.2013 року, посвідчений державним нотаріусом П`ятої Запорізької нотаріальної контори Кисельовою В.В., яким заповів належну йому частину квартири АДРЕСА_1 своїй доньці ОСОБА_4 . Такий заповіт на ім`я ОСОБА_5 був складений і матір`ю позивача ОСОБА_3 .

Вказав, що був обізнаний про те, що батьки заповідали квартиру його сестрі, а тому не звертався до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщині.

У лютому 2021 ОСОБА_4 (сестра позивача) надіслала йому нотаріально завірені заяви від 15.01.2021 року про відмову від спадщини, яка залишилась після смерті батьків.

Після отримання цих заяв, ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Ракитянської Т. Г. з заявою про оформлення спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 матері - ОСОБА_3 .

Однак, отримав лист від 18.03.2021 року № 65/01-16 в якому зазначено, що строк для подання заяви про прийняття спадщини пропущено. Відповідно до ст. 1272 ЦК України для поновлення строку необхідно звертатися до суду з заявою про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

За таких обставин, просив визначити йому додатковий строк протягом двох місяців з дня набрання рішенням законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. Запоріжжя.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 05.04.2021 року відкрито провадження у даній справі, ухвалено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання, наданий відповідачу строк для подання відзиву.

У підготовче засідання 24.06.2020 року представник позивача подав заяву про проведення судового засідання без його участі та без участі позивача, заявив клопотання про призначення справи до розгляду.

Представник відповідача в підготовче засідання не з`явився, надав заяву про проведення підготовчого засідання без його участі.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 24.06.20201 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

Представник позивача надала заяву про слухання справи без її участі та участі позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, наполягає на задоволенні позову.

У судове засідання представник відповідача Запорізької міської ради не з`явилась, направила до суду заяву, про розгляд справи без їх участі.

Відповідач відзиву на позовну заяву у встановлений судом строк не подавав. Заяви та клопотання до матеріалів справи до початку її розгляду від відповідача не надходили.

Згідно з ч.2 ст. 191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу у зв`язку із розглядом справи за відсутності учасників справи, не здійснюється згідно з ч.2 ст. 247 ЦПК України.

Суд вважає за можливе розглядати справу за відсутності сторін.

Суд дослідивши матеріали справи, встановивши обставини справи та перевіривши їх доказами, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно до ч. 1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до вимог ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно до ст. ст. 81, 83 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_2 , на підтвердження чого надано копію свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 від 15.01.2018 року ( а.с. 10).

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивача ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_2 ( а.с.11)

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина, до складу якої увійшла квартира, АДРЕСА_1 .

Судом встановлено, що за життя 09.11.2013 року ОСОБА_2 склав заповіт, який був посвідчений державним нотаріусом П`ятої Запорізької державної нотаріальної контори та зареєстрований в реєстрі 3-1430.

Згідно цього заповіту він заповів належну йому квартиру АДРЕСА_1 ОСОБА_5 ( а.с. 14)

Аналогічний заповіт складено і ОСОБА_6 , який був посвідчений державним нотаріусом П`ятої Запорізької державної нотаріальної контори та зареєстрований в реєстрі 3-10, 08.01.2014 року .

ОСОБА_4 надіслала позивачу нотаріально завірені заяви від 15.01.2021 року про відмову від спадщини, яка залишилась після смерті ОСОБА_3 та ОСОБА_2 (а.с.14-15), після чого позивач звернувся до приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу з заявою про прийняття спадщини після померлої матері ОСОБА_3 .

Нотаріусом було надано роз`яснення, що ОСОБА_1 пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини та надано витяг зі Спадкового реєстру з якого вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилась (а.с. 16-17).

Відповідно до ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ч. 2 ст. 1269 ЦК України заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Строк для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 тривав з 14.11.2018 року до 14.05.2019 року.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Враховуючи те, що в законі не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини і їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку виходячи з конкретних обставин справи та характеру взаємовідносин сторін.

Відносини з приводу визначення додаткового строку достатнього для прийняття спадщини регулюються Цивільним кодексом України, Законом України «Про нотаріат», постановою Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування».

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 р. № 7 вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

В абз. 21 п. 2 Інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» №24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року зазначено, що суди переважно правильно вирішують питання поважності причин пропуску зазначеного строку та визнають поважними: тривалу хворобу, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Вказане також викладено в постанові Верховного суду від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17.

З досліджених під час розгляду справи доказів та обставин справи вбачається, що позивач не звертався до нотаріальної контори за прийняттям спадщини, оскільки знав, що батьки заповіли своє майно його сестрі та вважав, що сестра прийняла спадщину. Однак, лише в січні 2021 року його сестра офіційно відмовилась від спадщини батьків та у позивача виникло законне право на спадкування майна померлої матері - ОСОБА_3 . В березні 2021 року позивач звернувся до нотаріуса, а потім до суду.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, суд дійшов висновку, що строк подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 пропущено з поважних причин, а тому суд визнає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування», ст. ст. 13, 81, 258-259, 263-265, 268, 272, 273, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Запорізької міської ради, третя особа: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Ракитянська Т.Г. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини- задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_3 ) додатковий строк протягом двох місяців з дня набрання рішенням законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Запорізького апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Запоріжжя.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя: О.А. Савеленко

16.07.21