Справа № 296/788/21
УХВАЛА

"12" липня 2021 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого судді Маслак В.П.,

за участю секретаря судового засідання Рабчинської Я.В.,

розглянувши y відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Фінансова компанія «Аланд» за участі третіх осіб: Приватного виконавця виконавчого округу Житомирської області Лужинецького Павла Вікторовича, Приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Горай О.С. про визнання виконавчого напису приватного нотаріуса таким, що не підлягає виконанню,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 01.02.2021р. звернулась до Корольовського районного суду міста Житомира з позовом до ТОВ «Фінансова компанія «Аланд» за участі третіх осіб: Приватного виконавця виконавчого округу Житомирської області Лужинецького Павла Вікторовича, Приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Горай О.С. та просить визнати таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис №67046 від 05.10.2020р., вчинений Приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Горай О.С., про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Фінансова компанія «Аланд» заборгованості в сумі 24088,00 грн.

Ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира від 02.02.2021р. у справі відкрито провадження та призначено справу до розгляду по суті на 12.04.2021р. (а.с.28-29).

В зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, що беруть участь у справі, розгляд справи відкладено на 12.07.2021р.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання 12.07.2021р. повторно не з`явилася, заяви про розгляд справи за її відсутності не надходило, причини неявки суду не повідомила.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, згідно ч.2 ст.247ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, перевіривши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частиною 1 ст.44 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою ст.210 ЦПК України та ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Так, ст.6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод, встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

При цьому, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача це є залишення заяви без розгляду з правом на компенсацію витрат, пов`язаних з розглядом справи (ч.5 ст.142 ЦПК України), а для позивача це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом (ч.2 ст.257 ЦПК України).

Отже, згідно із вимогами ЦПК України, суд не повинен з`ясовувати причини повторної неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання.

Згідно ч.4 ст.10 ЦПК України та ст.17 ЗаконуУкраїни «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні у справі «Калашников проти Росії», Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентним є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаному Рішенні зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики ЄСПЛ вбачається, що питання про порушення ст.17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом та потребою з боку держави регулювання доступу до суду.

Саме сторона позивача є ініціатором даного спору, а отже розгляд даної цивільної справи має першочерговий інтерес саме для позивача. Разом з цим, позивач в судові засідання не з`явилась. Отже, позивач не демонструє своєю поведінкою зацікавленості у своєчасному та об`єктивному розгляді судом його позову. Така поведінка позивача має ознаки зловживання процесуальними правами.

Згідно п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи наведене, суд вважає за можливе залишити позовну заяву ОСОБА_1 до ТОВ «Фінансова компанія «Аланд» за участі третіх осіб: Приватного виконавця виконавчого округу Житомирської області Лужинецького Павла Вікторовича, Приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Горай О.С. про визнання виконавчого напису приватного нотаріуса таким, що не підлягає виконанню без розгляду, оскільки це передбачено законом, не порушує прав сторін та інших осіб, що беруть участь у справі, а також не позбавляє права позивача звернутися до суду повторно.

Відповідно до ч.2 ст.257ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Одночасно з позовною заявою позивачем було подано заяву про забезпечення позову шляхом зупинення стягнення на підставі виконавчого напису №67046 від 05.10.2020р., вчиненого Приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Горай О.С., про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Фінансова компанія «Аланд» заборгованість в сумі 24088,00 грн.

Відповідно до ухвали суду від 02.02.2021р. заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено та зупинено стягнення на підставі виконавчого напису №67046 від 05.10.2020р., вчинений Приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Горай О.С., про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Фінансова компанія «Аланд» заборгованість в сумі 24088,00 грн.

Відповідно до ч. ч. 9, 10 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

За таких обставин, суд вважає за необхідне скасувати заходи забезпечення позову у даній справі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.3,10,12,13,18,43,64,128,158, 223,257,258-261 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до ТОВ «Фінансова компанія «Аланд» за участі третіх осіб: Приватного виконавця виконавчого округу Житомирської області Лужинецького Павла Вікторовича, Приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Горай О.С. про визнання виконавчого напису приватного нотаріуса таким, що не підлягає виконанню - залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову у вигляді зупинення стягнення на підставі виконавчого напису №67046 від 05.10.2020р., вчиненого Приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Горай О.С., про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Фінансова компанія «Аланд» заборгованість в сумі 24088,00 грн., застосовані ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 02.02.2021 у справі №296/788/21.

Роз`яснити позивачу, що залишення позову без розгляду, не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Суддя В. П. Маслак