Провадження № 2/643/1781/21
18.03.2021 року м. Харків
Московський районний суд м. Харкова у складі судді Крівцова Д.А., за участю секретаря Наумкіна О.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить розірвати шлюб укладений між нею та ОСОБА_2 , зареєстрований 14.03.1998 у Московському Відділі реєстрації актів громадянського стану міста Харкова, актовий запис № 302.
Підставою для розірвання шлюбу зазначає відсутність взаєморозуміння та бажання проживати однією сім`єю.
Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 23.11.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в даній цивільній справі, розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження.
Позивач ОСОБА_1 , з`явившись до суду, надала заяву, в якій просить розглядати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі. Зазначила, що строк для примирення не потрібен.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлявся належним чином.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку щодо наявності підстав для задоволення позову, з огляду на наступне.
14.03.1998 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 зареєстровано шлюб Московським відділом реєстрації актів громадянського стану м. Харкова № 302, що підтверджується Свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 .
Згідно ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.
Статтею 24 Сімейного кодексу України (далі - СК) також передбачено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Відповідно до ст. 110 СК, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Згідно ст. 112 СК, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Як вбачається з матеріалів справи, сімейне життя позивача та відповідача не склалось, шлюбно-сімейні відносини сторін припинено, розірвання шлюбу відповідає інтересам позивача.
Виходячи з чинного процесуального законодавства України, зокрема положень ч. 5 ст.4, ст.12, ст.13, п. 2 ч. 1 ст.43, ч. 1, ч. 3 ст.223, ч. 4 ст.268 ЦПК України, участь в судовому засіданні є правом сторони, яким вона розпоряджається на власний розсуд.
Враховуючи наведене, суд вважає за можливе ухвалити рішення про розірвання шлюбу за відсутності сторін.
За таких обставин суд приходить до висновку, що подальше спільне життя сторін і збереження шлюбу порушуватиме засади добровільності шлюбу та суперечитиме інтересам позивача, у зв`язку з чим шлюб підлягає розірванню.
Згідно зі ст. 113 Сімейного Кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Враховуючи наведене, суд після розірвання шлюбу згідно заяви позивачки залишає їй прізвище « ОСОБА_1 ».
Керуючись ст. 2,4,10-13,76-81,89,258,259,263-265,268,273,352 ЦПК України,-
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстрований 14.03.1998 Московським відділом реєстрації актів громадянського стану міста Харкова, актовий запис № 302- розірвати.
Після реєстрації розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище - « ОСОБА_1 ».
Копію рішення направити до відділу реєстрації актів цивільного стану м. Харкова для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про реєстрацію шлюбу.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Московський районний суд м. Харкова протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Д.А. Крівцов