Номер провадження: 22-ц/813/1342/21
Головуючий у першій інстанції Бондар В.Я.
Доповідач Громік Р. Д.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

07.07.2021 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого судді - Громіка Р.Д.,

суддів - Драгомерецького М.М., Дришлюка А.І.,

за участю секретаря Сіваченко Д.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_1 про призначення почеркознавчої експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , про захист права власності та стягнення матеріальної та моральної шкоди,

встановив:

Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 09 липня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи без самостійних вимог ОСОБА_3 про захист права власності та стягнення матеріальної та моральної шкоди залишено без задоволення.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, ОСОБА_1 звернулася до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою.

02 вересня 2020 року до Одеського апеляційного суду від ОСОБА_1 надійшло клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, в якому скаржник просить призначити почеркознавчу експертизу.

Вивчивши матеріали, справи колегія суддів дійшла до висновку, що клопотання про призначення почеркознавчої експертизи не підлягає задоволенню, за таких підстав.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 до суду першої інстанції не було подано клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, яке подано до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до п. 6 с. 2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені, зокрема, нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці, обґрунтування поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції, заперечення проти доказів, використаних судом першої інстанції.

Тлумачення пункту 6 частини другої статті 356, частин першоїтретьої статті 367 ЦПК України свідчить, що апеляційний суд може встановлювати нові обставини, якщо їх наявність підтверджується новими доказами, що мають значення для справи (з урахуванням положень про належність і допустимість доказів), які особа не мала можливості подати до суду першої інстанції з поважних причин, доведених нею. У разі надання для дослідження нових доказів, які з поважних причин не були подані до суду першої інстанції, інші особи, які беруть участь у справі, мають право висловити свою думку щодо цих доказів як у запереченні на апеляційну скаргу, так і в засіданні суду апеляційної інстанції.

Вирішуючи питання щодо дослідження доказів, які без поважних причин не подавалися до суду першої інстанції, апеляційний суд повинен врахувати як вимоги частини першої статті 44 ЦПК України щодо зобов`язання особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої права та виконувати процесуальні обов`язки, так і виключне значення цих доказів для правильного вирішення справи. Про прийняття та дослідження нових доказів, як і відмову у їх прийнятті, апеляційний суд зобов`язаний мотивувати свій висновок в ухвалі при обговоренні заявленого клопотання або в ухваленому судовому рішенні.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Аналогічні за змістом висновки наведені Верховним Судом у постановах від 05 грудня 2018 року у справі № 346/5603/17 (провадження № 61-41031св18), від 10 квітня 2019 року у справі №145/474/17 (провадження № 61-35488св18), від 12 серпня 2020 року у справі № 704/192/18 (провадження № 61-19407св19).

При таких обставинах не може бути визнане обґрунтованим клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, оскільки наведені у клопотанні мотиви призначення почеркознавчої експертизи не можуть вважатися виключними обставинами в розумінні ч. 3 ст. 367 ЦПК України.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що немає підстав для висновку про наявність виняткового випадку та відповідно підстав для призначення почеркознавчої експертизи і дослідження даних доказів.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 259, 268 ЦПК Укнраїни, ст. 103, ч. 3 ст. 367 ЦПК України, апеляційний суд, -

ухвалив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про призначення почеркознавчої експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , про захист права власності та стягнення матеріальної та моральної шкоди відмовити.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду Р.Д. Громік

А.І. Дришлюк

М.М. Драгомерецький