Справа № 274/8646/20 Провадження № 2/0274/746/21
23.03.2021 м.Бердичів
Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Большакова Т.Б. (далі - Суд), за участю секретаря судового засідання Лободи В.Л.,
проводячи підготовче судове засідання у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Швайківської сільської ради Бердичівського району про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -
В С Т А Н О В И В:
В провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.
У судове засідання учасники справи та/або їх представники не з`явились.
Від представника позивача ОСОБА_2 23.03.2021 надійшло клопотання про відкладення підготовчого судового засідання у зв`язку з різким погіршенням стану здоров`я.
З урахуванням ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Згідно положень ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.
Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.
Предметом спору у цій справі є визнання за позивачем права власності на житловий будинок з господарськими спорудами в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3 .
Як вбачається з клопотання Швайківської сільської ради від 12.02.2021 №03.1-27/165 ОСОБА_4 (рідний брат позивача у даній справі ОСОБА_1 ) після смерті батьків увесь час на протязі десяти років проживав в будинку в АДРЕСА_1 , без реєстрації, ремонтував його, обробляв земельну ділянку та займався господарською діяльністю.
У листі Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 зазначено, що при розгляді справ про спадкування суди мають встановлювати:місце відкриття спадщини; коло спадкоємців, які прийняли спадщину; законодавство, яке підлягає застосуванню щодо правового режиму спадкового майна та часу відкриття спадщини у випадку, якщо спадщина відкрилась до 1 січня 2004 року або ж спадкодавець проживав в іншій державі, спадкоємець є іноземним громадянином та проживає в іншій державі, а спадкове майно знаходиться на території України.
Таким чином, судом встановлено, що до кола спадкоємців після смерті ОСОБА_3 , окрім позивача, відноситься й ОСОБА_4 .
Враховуючи вищевикладене, для повного та об`єктивного дослідження обставин справи, суд вважає за необхідне залучити до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_4 , оскільки рішення по справі може вплинути на права та обов`язки останнього.
Статтею 175 ЦПК України встановлено, що викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги.
Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.
Належним є відповідач, який дійсно є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права.
Відтак, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати по пред`явленому позову при наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.
На позивачеві лежить обов`язок довести, що саме йому належить оспорюване право, а вказаний ним відповідач зобов`язаний виконати покладений на нього законом або договором обов`язок.
Законодавець поклав на позивача обов`язок визначати відповідача у справі і суд повинен розглянути позов щодо тих відповідачів, яких визначив позивач. Водночас якщо позивач помилився і подав позов до тих, хто відповідати за позовом не повинен, або притягнув не всіх, він не позбавлений права звернутись до суду з клопотанням про заміну неналежного відповідача чи залучення до участі у справі співвідповідачів і суд таке клопотання задовольняє. Тобто ініціатива щодо заміни неналежного відповідача повинна виходити від позивача, який повинен подати клопотання. У цьому клопотанні позивач обґрунтовує необхідність такої заміни, а саме, чому первісний відповідач є неналежним і хто є відповідачем належним. Подання позивачем такого клопотання свідчить, що він не лише згідний, але й просить про заміну неналежного відповідача належним.
З урахуванням принципу диспозитивності суд не має права проводити заміну неналежного відповідача належним з власної ініціативи.
Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Визнати відповідача неналежним суд може тільки в тому випадку, коли можливо вказати на особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача.
Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц).
Оскільки позивач в судове засідання не з`явилась, з метою визначення кола учасників справи, суд роз`яснює позивачу її право на залучення до участі у справі в якості співвідповідача вищевказану особу.
Враховуючи наведене та зважаючи на зміст статтей 198, 223 Цивільного процесуального кодексу України, Суд приходить до висновку, що підготовче засідання підлягає відкладенню.
Керуючись статтями 198, 223, 258 та 260-261 Цивільного процесуального кодексу України,
П О С Т А Н О В И В:
Відкласти підготовче засідання у справі на 29.04.2021 о 10 год 00 хв.
Залучити ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 ) в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.
Направити залученій до участі у справі третій особі копію позовної заяви та судовий виклик.
Запропонувати третій особі, в порядку ст. 181 ЦПК України, подати суду письмові пояснення щодо позову з викладенням своїх аргументів і міркувань на підтримку або заперечення проти позову, та докази, якими вони обгрунтовуються, за правилами, встановленими частинами третьою-шостою статті 178 цього Кодексу, до початку розгляду справи по суті, з наданням документів, що підтверджують надіслання (надання) пояснень і доданих до них доказів іншим учасникам справи.
Пояснення третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору має право подати протягом п`яти днів з часу отримання копії даної ухвали.
Виклик сторін в судове засідання повторити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.Б. Большакова