"29" липня 2021 р. Справа № 363/3388/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2021 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Рудюка О.Д.,

за участю секретаря Андрєєвої О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вишгороді в окремому провадженні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Вишгородський районний відділ Центрального міжрегіонального управління державної міграційної служби у м. Києві та в Київській області Державної міграційної служби про встановлення факту, що має юридичне значення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 13 серпня 2019 року звернувся до Вишгородського районного суду Київської області із позовною заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

Ухвалою від 13 серпня 2019 року відкрито провадження у справі та призначено до судового розгляду.

В судові засідання, призначені судом на 21 листопада 2019 року, 12 березня 2020 року, 22 травня 2020 року, 13 січня 2021 року, 13 квітня 2021 року, 23 червня 2021 року та 29 липня 2021 року заявник повторно без поважних причин не з`явився. 29 липня 2021 року заявник подав до суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з неявкою адвоката.

Про день, час та місце судових засідань, за вказаною у позовній заяві адресою повідомлявся в установленому законом порядку, а також за допомогою SMS повідомлення.

29 січня 2019 року між адвокатом Некбукіним І.В. та Турчиновським А.О. укладено договір про надання правничої допомоги термін дії якого до 31 грудня 2019 року.

Таким чином, враховуючи те, що термін дії договору про надання правничої допомоги сплинув, а також те, що матеріали справи не містять іншого договору укладеного між заявником та адвокатом, суд дійшов висновку, що відсутні підстави для перенесення розгляду справи визначені статтею 223 ЦПК України.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 24.11.2011 року у справі «Загородній проти України», заява №27004/06 суд зазначив, що особа, проти якої висунуті кримінальні обвинувачення, яка не бажає захищатись особисто, повинна бути в змозі скористатись юридичною допомогою за власним вибором (рішення від 16.04.2009 року у справі «Ханжевачкі проти Хорватії» (Hanzevadki v. Croatia), заява №17182/07, п.21).

Крім того, в рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

Пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо, зокрема, належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини встановлено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Системний аналіз норми процесуального закону свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки заявника (позивача) до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці заявника (позивача) до суду. Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Отже, законодавець передбачив баланс захисту прав як заявника (позивача), який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), для заявника (позивача) - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом.

У зв`язку із наведеним вище, враховуючи, що заявник повторно не з`явився у судові засідання без поважних причин, що потягло за собою невиправдане затягування розгляду справи, із заявою про розгляд справи у відсутність заявника, останній до суду не звертався, суд приходить до висновку про те, що подана заява підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись статтями 257, 353, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Вишгородський районний відділ Центрального міжрегіонального управління державної міграційної служби у м. Києві та в Київській області Державної міграційної служби про встановлення факту, що має юридичне значення залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту їх підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу подається до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення.

Суддя О.Д.Рудюк