СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/5577/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2021 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду м. Києва Войтенко Ю.В., перевіривши виконання вимог ст. 187 ЦПК України за позовом ОСОБА_1 до Апарату Верховної Ради України про визнання бездіяльності протиправною,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2021 року до суду надійшов вказаний позов.

Згідно із ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно позовної заяви позивач просить стягнути з Апарату Верховної Ради України на свою користь: компенсацію за невикористану відпустку, середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Відповідно до ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Судом враховується, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

За змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.

З огляду на викладене пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Аналогічна позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 910/4518/16.

Компенсація за невикористану відпустку не входить до структури заробітної плати та за змістом ч. 1 ст.117 КЗпП України є видом відповідальності роботодавця за порушення строків виплати належних звільненому працівникові сум.

Таким чином, вимога про стягнення компенсації за невикористану відпустку мають бути оплачені судовим збором.

Зазначене у повній мірі узгоджується з правовим висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові №6-1121цс16 від 30 листопада 2016 року.

Згідно пп.1 п.1 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру встановлена ставка судового збору - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з абзацом 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» з 1 січня 2021 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2270 гривні.

Судовий збір повинен бути сплачений на реквізити для сплати судового збору: https://sv.ki.court.gov.ua/sud2608/gromadyanam/tax/.

Окрім того, згідно із п.3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

В той же час, в порушення вказаної норми, позивачем не зазначено ціну позову.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (ч.2 ст.48 ЦПК України).

Поняття юридичної особи наведене в статті 80 ЦК України, згідно якої юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку. Юридична особа наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю, може бути позивачем та відповідачем у суді.

П.1 ч. 3 ст. 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» передбачено, що в Єдиному державному реєстрі містяться відомості щодо державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб про найменування юридичної особи, у тому числі скорочене (за наявності)

Разом з тим, за даними Єдиного державного реєстру відсутні відомості про юридичну особу - Апарат Верховної Ради України, який визначений в даному позові в якості відповідача. За вказаним в позовній заяві кодом ЄДРПОУ в Єдиному державному реєстрі зареєстровано орган державної влади - Управління справами Апарату Верховної Ради України.

Зважаючи на вищевикладене, вважаю за необхідне надати строк для усунення вищенаведених недоліків позовної заяви.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконають вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього ЦПК України, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивачі не усунуть недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суд

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до Апарату Верховної Ради України про визнання бездіяльності протиправною - залишити без руху, надавши позивачу строк у десять днів з дня отримання ним ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не виконання вимог даної ухвали в строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Войтенко