ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/6629/21 Справа № 216/2161/16-ц Суддя у 1-й інстанції - Бутенко М. В. Суддя у 2-й інстанції - Зубакова В. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2021 року м.Кривий Ріг

Справа № 216/2161/16

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Зубакової В.П.

суддів - Барильської А.П., Бондар Я.М.

секретар судового засідання - Євтодій К.С.

сторони:

позивачка ОСОБА_1 ,

відповідач - Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські Електромережі»,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в порядку спрощеного позовного провадження, апеляційну скаргу Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські Електромережі» на рішення Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 05 травня 2021 року, яке ухвалено суддею Бутенко М.В. у місті Кривому Розі Дніпропетровської області (відомості щодо дати складання повного судового рішення в матеріалах справи відсутні), -

В С Т А Н О В И В :

У квітні 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські Електромережі» про визнання недійсним рішення комісії.

Позовні вимоги мотивовано тим, що 13.01.2016 року до позивачки в квартиру, яка належить їй на праві приватної власності та розташована за адресою: АДРЕСА_1 , прибули троє представників ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго" для заміни приладу обліку електроенергії та перенесення його на сходовий майданчик під`їзду. Під час вчинення вищезазначених дій, представник енергопостачальної організації повідомив позивачку про самовільне підключення та вони одразу почали складати акт Н№ 11917 про порушення, в якому зазначили про ніби-то самовільне підключення електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальної організації, поза приладом обліку, прихованим способом, з метою безоблікового споживання електроенергії. Від підписання даного акту позивачка відмовилася. Зазначені представники здійснили дії щодо заміни та перенесення приладу обліку, а квартиру позивача було відключено від електропостачання.

02.02.2016 року рішенням комісії КМЕМ ПАТ " ДТЕК Дніпрообленерго", оформленого протоколом № 188 від 02.02.2016 року, було визнано правомірним складання акту Н№ 11917 про правопорушення та за формулою 2.7 п.3.1.5. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006 року, проведений розрахунок, за яким позивачці, як споживачу, нарахований обсяг недооблікованої електроенергії, об`ємом 34690 кВт.ч. на суму 21146,02 грн. Від підпису у протоколі позивачка відмовилася, так як була з ним не згодна.

На підставі вищевказаного рішення комісії КМЕМ у позивача, як споживача, утворилася заборгованість у розмірі 21146,02 грн., на підставі якої, посилаючись на п.35 постанови КМУ № 1357 від 26.07.1999 року «Про затвердження Правил користування електричною енергією для населення», позивачці ПАТ " ДТЕК Дніпрообленерго", в особі КМЕМ, з січня 2016 року до теперішнього часу не постачається електроенергія, що змушує її терпіти незручності.

Позивачка зазначає, що вона не здійснювала дій, направлених на безоблікове споживання електричною енергією та не порушувала правил користування нею, та вважає, що рішення комісії КМЕМ ПАТ «Дніпрообленерго» по розгляду акту Н№ 117971, оформленого протоколом №188 від 02.02.2016 року має бути визнано судом недійсним з наступних підстав.

Так, вона справно платить за використану електроенергію, має пільги щодо її використання та розрахунків, що підтверджує недоцільність самовільного підключення.

Крім того, з набуття приватної власності на квартиру, а саме 23 липня 1993 року, в ній жодного разу до 13.01.2016 року не проводилась технічна перевірка, що порушує вимоги п.3.33. Постанови Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України № 28 від 31.07.1996 «Про затвердження Правил користування електричною енергією» (технічна перевірка здійснюється електропередавальною організацією (постачальником електричної енергії за регульованим тарифом) не рідше одного разу на три роки) та допускає можливість самовільного підключення до набуття позивачкою права власності на квартиру.

Договір на постачання електроенергії ОСОБА_1 з ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» не укладався.

13.01.2016 року представниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» позивача не було повідомлено про проведення технічної перевірки, адже останні прибули для заміни та перенесення приладу обліку за заявою позивачки, що не давало позивачці підстав для контролю дій їх працівників. Представником ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» (чоловіком) здійснювалось розпломбування приладу обліку для його заміни, що давало змогу для маніпуляції проводкою електромережі, адже при виявленні порушення позивач не була присутня, так як знаходилась з двома представниками (жінками) в іншій кімнаті квартири. Позивачка не бачила точки самовільного підключення і проводу яким воно здійснювалось, та коли здійснювався надріз даного проводу (мідь 4 мм). Крім того, 13.01.2016 року, зі слів представників ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», ними були усунені усі недоліки, чим вони не дали позивачці змоги спростувати факт наявності самовільного підключення. Відеозйомка, про яку зазначають представники ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», знята відрізками, вже після начебто виявленого порушення, що не є належним доказом.

Відповідно до рішення комісії КМЕМ, оформленого протоколом №188 від 02.02.2016, самовільне підключення до електромережі поза приладом обліку, відноситься до п.3.1.5. Методики та проведений розрахунок з 13.01.2013 по 13.01.2016 за 1095 днів по формулі 2.7. Однак, Акт не містить посилання на конкретний пункт Правил, що порушений позивачкою. В Акті не визначено вихідні дані, необхідні для визначення обсягу неврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків, а саме відсутнє зазначення струму споживання, саме підключення (А), перелік струмоприймачів, під`єднаних позивачкою до електричної мережі та режим їх роботи, дозволена потужність відповідно умов Договору, час роботи струмоприймачів протягом доби, відсутні заміри сили струму та фазової напруги, що не дає можливості розрахувати Р с.п. Крім того, в протоколі рішення комісії, невірно зазначений період з 13.01.2013 року по 13.01.2016 року за який проводиться розрахунок, так як відповідно до даної формули 2.7., для розрахунку загального обсягу самовільно спожитої електричної енергії береться сумарна кількість днів у періоді від дня набуття споживачем права власності на електроустановку (але не більше сумарної кількості днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення) до дня усунення порушення. В даному випадку, кількість днів для перерахунку становить 368 днів.

Таким чином, за відсутністю та невідповідністю вихідних даних, комісія КМЕМ не могла здійснити розрахунок начебто самовільного підключення та нарахувати позивачці необлікований обсяг електричної енергії об`ємом 34690 кВт.г., на суму 21 146, 02 грн.

Відповідно до п.6.42 зазначених правил, рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

Однак, розрахунок вартості у відповідності до зазначеного пункту позивачці разом з протоколом вручений не був та у його наданні Криворізьким міським центром обслуговування клієнтів ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» відмовлено, що доводить незаконне нарахування позивачці заборгованості.

Посилаючись на викладене, позивачка просила суд винести рішення, яким визнати недійсним рішення комісії КМЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», оформленого протоколом № 188 від 02 лютого 2016 року, стягнути з ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» на користь позивача понесені нею судові витрати.

Рішенням Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 05 травня 2021 року позовні вимоги задоволено.

Визнано недійсним рішення комісії Криворізьких міських електричних мереж Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» (ідентифікаційний код юридичної особи 23359034 згідно ЄДРПОУ) по розгляду Акту про порушення Н№ 117917 від 13.01.2016 року по нарахуванню фізичній особі ОСОБА_1 вартості не облікованої електричної енергії об`ємом 34690 кВт.ч. на суму 21146,02 грн., яке оформлено протоколом комісії Криворізьких міських електричних мереж №188 від 02.02.2016 року.

Стягнуто з Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» (ідентифікаційний код юридичної особи 23359034 згідно ЄДРПОУ) на користь позивача ОСОБА_1 понесені нею судові витрати у розмірі 551,20 грн.

В апеляційній скарзі відповідач Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські Електромережі» просить скасувати рішення суду та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд дійшов помилкового висновку про те, що в Акті не вказано поперечної площі перерізів та матеріалів всіх проводів (кабелів), які зображені на схемі електропостачання споживача, наведеній в Акті, та використані в схемі самовільного підключення (зокрема, «фазного» проводу (кабелю), використаного до облікового автоматичного вимикача, та нульового проводу, використаного до приладу обліку), однак це не відповідає дійсності, адже всі ці дані наявні в Акті №117917 від 13.01.2016 року. Зазначає, що в Акті вказано про самовільне підключення електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальної організації поза приладом обліку, прихованим способом, з метою без облікового споживання електроенергії, а коли неможливо в ході контрольного огляду виявити порушення без застосування спеціальних технічних засобів, нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за період не більше ніж за три роки до дня виявлення порушення. Суд дійшов помилкового висновку про те, що Акт складено за відсутності споживача, адже позивачка була присутньою при складанні Акту, однак відмовилася від його підпису, про що зроблено відповідну відмітку. Крім того, зазначає, що лист НКРЕКП, на який посилається суд, не є колегіальним рішенням НКРЕКП, має рекомендаційний характер.

Відзив на апеляційну скаргу не подано.

Заслухавши суддю-доповідача, позивачку ОСОБА_1 та її представника адвоката Шишова В.М., які, кожен окремо, підтримали доводи апеляційної скарги та просили її задовольнити, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах заявлених позовних вимог та доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго" постачає електричну енергію споживачам та, відповідно до облікової бази даних, за адресою: АДРЕСА_1 , що є місцем реєстраційного обліку позивачки ОСОБА_1 , відкрито особовий рахунок за № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_2 .

Договір на постачання електроенергії ОСОБА_1 з ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» не укладався.

Працівниками енергопостачальної компанії за адресою: м. Кривий Ріг вул. Карбишева, 9/2, 13.01.2016 року був складений Акт Н№ 117917 про самовільне підключення електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальної організації поза приладом обліку, прихованим способом, з метою безоблікового споживання електроенергії. Від підписання даного акту позивачка відмовилася, так як була з ним не згодна.

У відповідності до протоколу № 188 від 02.02.2016 року засідання комісії КМЕМ ПАТ " ДТЕК Дніпрообленерго", комісією був розглянутий Акт Н№ 117917 від 13.01.2016 року відносно ОСОБА_1 , прийнято рішення про правомірність складання акту Н№ 11917 про правопорушення та за формулою 2.7 п.3.1.5. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006 року, проведений розрахунок, за яким позивачці, як споживачу, нарахований обсяг недооблікованої електроенергії, об`ємом 34690 кВт.ч., на суму 21 146,02 грн. Від підпису у протоколі позивачка відмовилася, так як була з ним не згодна.

Задовольняючи позовні вимоги та визнаючи неправомірним рішення, оформлене протоколом засідання комісії Криворізьких міських електричних мереж ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго" по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення №188 від 02.02.2016 року за результатами розгляду акту Н № 117917 про порушення від 13.01.2016 року, суд першої інстанції виходив з того, що нарахування збитків за Актом Н № 117917 про порушення від 13.01.2016 року проведено з порушенням вимог Правил користування електричною енергією для населення та сам Акт містить суттєві недоліки, які не були усунуті комісією.

Колегія суддів не може погодитись з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступні обставини.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваний прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий судовий розгляд.

Згідно абзацу 10 пункту 9 рішення Конституційного Суду України від 30 січня

2003 року № 3-рп/2003 правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Відповідно до частини першої, другої, третьої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону судове рішення не відповідає з огляду на наступне.

Так, за положенням ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Порушення права пов`язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково.

При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Таким чином, порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника.

У статті 16 ЦК України визначений загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів, а також зазначено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Варто враховувати, що законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень ст. ст. 55, 124 Конституції України та ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.

Оскільки положення Конституції України та Конвенції мають вищу юридичну силу (ст.ст. 8, 9 Конституції України), а обмеження матеріального права суперечать цим положенням, порушення цивільного права чи цивільного інтересу підлягають судовому захисту і у спосіб, не передбачений законом, зокрема ст. 16 ЦК України, але який є ефективним засобом захисту, тобто таким, що відповідає змісту порушеного права, характеру його порушення та наслідкам, спричиненим цим порушенням.

Відповідно до ст.26 Закону України «Про електроенергетику» споживач несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією, що затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Органом державного регулювання діяльності в електроенергетиці є національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (ст.11 Закону України «Про електроенергетику»).

Згідно із п.53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 (далі ПКЕЕН), якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

Пунктами 6 та 7 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 2006 року № 122 (далі Порядок), встановлено, що у разі відмови споживача відшкодувати збитки підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків здійснюється у судовому порядку. Рішення енергопостачальника щодо визначення розміру та порядку відшкодування збитків, завданих йому внаслідок викрадення електричної енергії, може бути оскаржено в установленому законом порядку.

Згідно п.6.42 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ 31.07.1996 року № 28 (далі Правила НКРЕ), споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі задоволення судом скарги споживача постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) скасовує відповідний акт про порушення.

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта, визначення розміру коштів, належних до оплати, здійснення платежів вирішуються у судовому порядку (п.6.43 Правил НКРЕ).

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить висновку про можливість оскарження споживачем рішення комісії з метою захисту своїх прав та обов`язків, оскільки останнє тягне за собою негативні наслідки для нього.

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст. ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів № 1357 від 26 липня 1999 року (далі - ПКЕЕН) та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, затвердженою постановою НКРЕ України №562 від 04 травня 2006 року (далі Методика).

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України.

Відповідно до п 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов"язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов"язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Згідно із п. 42 ПКЕЕН споживач зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил.

Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

Відповідно до частини другої статті Закону України «Про електроенергетику» правопорушеннями в електроенергетиці є, в тому числі, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією тощо.

Пунктом 37 ПКЕЕН електропостачальник має право перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку; вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією. Згідно з пунктом 38 цих Правил енергопостачальник зобов`язується проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольне знімання показань приладів обліку у споживачів відповідно до затверджених графіків.

Пунктом 48 ПКЕЕН передбачено відповідальність споживача за порушення Правил, в тому числі, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до п.53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

В силу ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.4 ст.81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно положень ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Як встановлено судом, у квартирі АДРЕСА_1 виявлено наступне порушення ПКЕЕН: самовільне підключення електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальної організації поза приладом обліку, прихованим способом, з метою безоблікового споживання електроенергії. При включенні навантаження лічльник спожиту енергію не враховує. При контрольному огляді та без спеціальних технічних засобів, дане порушення виявити неможливо. Порушення продемонстровано споживачці. Порушення виявлено за допомогою ідентифікатора прихованого проводу «Дятел».

Акт Н №1117917 від 13 лютого 2016 року містить всі необхідні дані, що передбачені п.4.6 Методики, а саме: параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення.

При цьому, Акт підписано трьома представниками енергопостачальника, із проведенням відеофіксації, у присутності споживачки ОСОБА_1 , яка від підпису в Акті відмовилася, що нею визнається (а.с. 2), а тому він є дійсним та розцінюється колегією суддів, як належний та допустимий доказ у справі.

При цьому, при розгляді Акту Н №1117917 від 13 лютого 2016 року, комісія дійшла правильного висновку, що підлягає стягненню з ОСОБА_1 сума в рахунок відшкодування завданої шкоди, розмір якої розраховано за період з 13.01.2013 року до 13.01.2016 року (момент виявлення порушення ПКЕЕН).

Так, відповідно до ч.3, 4 п. 53 ПКЕЕН розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останньої технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики.

Визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення правил користування електричною енергією споживачами регламентується розділом 3 Методики.

Відповідно до підпункту 5 пункту 3.1. Методики вона застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.

За змістом підпункту «а» пункту 3.3. Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів:

- у випадку встановлення споживачем пристрою, що занижує покази приладу обліку, або вчинення інших дій, які призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості - з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки;

- у випадку встановлення споживачем пристрою, що занижує покази приладу обліку, або вчинення інших дій, які призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Отже, у разі можливості виявлення представниками енергопостачальника порушень ПКЕЕН без застосування спеціальних технічних засобів під час здійснення контрольного огляду засобу обліку, нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі складеного Акту про порушення ПКЕЕН має здійснюватися за період з дати останнього контрольного огляду показань приладу обліку або технічної перевірки, але не більше, ніж за шість календарних місяців. В іншому ж випадку, коли неможливо в ході контрольного огляду виявити порушення без застосування спеціальних технічних засобів, нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за період не більше ніж за три роки до дня виявлення порушення.

З огляду на наведене, якщо споживач допустив самовільне підключення поза приладом обліку прихованою електропроводкою, а представники постачальника електричної енергії не мали можливості виявити таке підключення під час проведення контрольного огляду засобу обліку, то розрахунок збитків здійснюється з урахуванням дати останньої технічної перевірки чи допуску в експлуатацію електроустановки споживача, але не більше ніж за три роки.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17 (провадження № 12-137гс19) вказано, що «приховане приєднання до електричної мережі (прихованою електропроводкою) можна виявити лише під час технічної перевірки, а не під час контрольних оглядів […] адже виявити факт прихованого підключення (прихованою електропроводкою) можна лише з використанням спеціальних технічних засобів або у зв`язку з частковим демонтажем будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів».

Матеріалами справи підтверджено, що 13 січня 2016 року працівники АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» склали акт серії Н № 1117917 про виявлення у споживачки ОСОБА_1 порушення ПКЕЕН, які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду засобу обліку не мали можливості виявити, а тому відповідно до Методики розмір відшкодування шкоди повинен розраховуватись за три останні роки, тобто з 13.01.2013 року по 13.01.2016 року, або ж з дати останньої технічної перевірки. Оскільки, остання технічна перевірка в квартирі позивачки, в межах цього трирічного строку, не проводилась, енергопостачальник правомірно визначив розрахунковим період з 13.01.2013 року по 13.01.2016 року.

Доводи позовної заяви про те, що порушення можна було виявити й під час контрольного огляду є помилковими, оскільки, згідно Акту серії Н № 1117917 від 13 січня 2016 року порушення виявлено за допомогою ідентифікатора прихованого проводу «Дятел», що могло бути виявлено лише під час технічної перевірки.

Посилання позивачки ОСОБА_1 на лист НКРЕКП є помилковими, оскільки лист, на який посилається позивачка та який було враховано судом першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення суду, не є колегіальним рішенням НКРЕКП, має рекомендаційний характер, та підлягає оцінці в сукупності з іншими доказами, відповідно до правил статті 89 ЦПК України.

Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 26 березня 2020 року у справі №265/8521/17.

Колегія суддів вважає, що обчислюючи розмір відшкодування збитків за період з 22.09.2015 року по 07.02.2018 року, комісія, у відповідності до пп. 5 п. 3.1, п. 3.2, пп. «а» п. 3.3, п. 3.5 Методики зі змінами чинними на час виникнення спірних правовідносин, вірно використала формулу 2.7 Методики: W доб.с.п. = P с.п. х t вик.с.п., де P с.п. потужність самовільного підключення, яка визначається виходячи з допустимого тривалого струму, що може протікати по колу самовільного підключення. При цьому, P с.п. визначається за формулою 2.8. Методики (у разі підключення до однієї фази) та дорівнює І х U ном.фаз х cosц, та за формулою 2.9. Методики (у разі підключення до трьох фаз) та дорівнює 3 х І х U ном.фаз х cosц, де І сила струму, визначена, виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані в самовільному підключенні до мережі та допустимого тривалого струму, який може ними протікати (згідно з главою 1.3. Правил улаштування еклетроустановок), А; U ном.фаз номінальна напруга, кВ; cosц cos кута між фазною напругою Uфаз та струмом навантаження,який протікає тією самою фазою, що виміряний з дотриманням чинного законодавства у сфері метрології. У разі відсутності приладів, за допомогою яких визначається фактична величина cosц, cosц приймається рівним 1 (при активному навантаженні електроустановки споживача) або 0,9 (при змішаному навантаження). t вик.с.п. це час використання самовільного підключення, він приймається за 8 год. протягом доби.

Отже, розмір збитків вірно визначено у сумі 21 146,02 грн. і доводи споживача щодо невірного застосування Методики фактично зводяться до вільного тлумачення її положень.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, що рішення комісії Криворізький міських електричних мереж ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», правонаступником якого є АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», оформлене протоколом № 188 від 02.02.2016 року, відповідає обставинам справи, а отже визнанню недійсним та скасуванню не підлягає.

За таких обставин рішення суду першої інстанції не відповідає вимогам ст. 263 ЦПК України щодо законності й обґрунтованості, зазначені вище порушення призвели до неправильного вирішення спору, що відповідно п.2 ч.1 ст. 376 ЦПК України є підставою для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду з ухваленням нового рішення по справі про відмову в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» про визнання неправомірними та скасування рішення про обчислення обсягу і вартості не облікованої електроенергії

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної інстанції змінює рішення або ухвалює нове, суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Якщо інше не передбачено законом, у разі залишення позову без задоволення, закриття провадження у справі або залишення без розгляду позову позивача, звільненого від сплати судових витрат, судові витрати, понесені відповідачем, компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Позивачка ОСОБА_1 звільнена від сплати судового збору на підставі ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів», тому, відповідно до ст. 141 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку про компенсацію за рахунок держави судових витрат АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» у розмірі 826,80 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 381, 382, 384 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські Електромережі» - задовольнити.

Рішення Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 05 травня 2021 року скасувати та ухвалити нове рішення.

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські Електромережі» про визнання недійсним рішення комісії відмовити.

Компенсувати Акціонерному товариству ««ДТЕК Дніпровські Електромережі» судовий збір за подання апеляційної скарги у цивільній справі №216/2161/16 у розмірі 826,80 грн. за рахунок держави, в порядку встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 29 липня 2021 року.

Головуючий:

Судді: