Справа № 182/1081/21
Провадження № 2-о/0182/78/2021
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

29.07.2021 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Кобеляцької-Шаховал І.О.

секретар Іванова Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Нікополі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення юридичного факту та визнання права власності у порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з позовною заявою до відповідача про встановлення юридичного факту та визнання права власності у порядку спадкування за законом, посилаючись на наступне.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її троюрідний брат ОСОБА_3 , який при житті заповіту не залишив. На час смерті він був зареєстрований та фактично проживав за адресою: АДРЕСА_1 . Після його смерті відкрилась спадщина, яка складається з 10/116 частин житлового будинку з надвірними будівлями АДРЕСА_2 , на підставі договору міни від 06.07.2002 року, посвідченого приватним нотаріусом Нікопольського міського нотаріального кругу О.В.Максименко, зареєстрованого в реєстрі за № 3119 (5/116 ч.) та свідоцтва про право на спадщину за законом від 23.08.2005 року, посвідченого державним нотаріусом Першої Нікопольської державної нотаріальної контори та зареєстровано в реєстрі за № 1-1731 (5/116ч.). Згідно ч.1 ст.1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Згідно ч.1 ст.1265 ЦК України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, при чому, родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. Спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_3 є тільки вона, так як доводиться померлому троюрідною сестрою і, відповідно, є спадкоємцем п`ятої черги. Інших претендентів на майно померлого немає. Вона своєчасно звернулась до державного нотаріуса Першої Нікопольської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за законом. Крім неї, з заявою про прийняття спадщини після смерті її троюрідного брата ОСОБА_3 звернулась його сусідка ОСОБА_2 , яка не є родичкою спадкодавця і з померлим однією родиною не проживала. 14 січня 2021 року вона отримала Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , так як нею не надано відповідних документів, які підтверджують родинні відносини. З зазначеного питання вважає за необхідне пояснити наступне: бабуся спадкодавця ОСОБА_4 є рідною сестрою її дідуся ОСОБА_5 і, відповідно, всі необхідні документи щодо вказаних родинних відносин надані державному нотаріусу, але в прізвищі рідних брата та сестри, а саме - бабусі ОСОБА_6 та дідуся ОСОБА_7 виявлені розбіжності у написанні прізвищ. Крім того, свідоцтво про народження ОСОБА_4 втрачено і, за архівними даними Державного архіву Дніпропетровської області, записи про народження ОСОБА_4 взагалі відсутні. Однак, факт родинних відносин її і спадкодавця підтверджується зібраними матеріалами та будуть підтверджені в судовому засіданні показаннями свідків. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення (п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України). Зокрема, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами (п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України). Встановлення факту родинних відносин між нею та її троюрідним братом необхідне їй для підтвердження свого права на спадщину та належного його оформлення. Вона є єдиною родичкою померлому, своєчасно прийняла та фактично володіє і доглядає за спадщиною, і, відповідно, вважає, що вона є законною спадкоємицею п`ятої черги і має право на визнання за собою права на спадщину за законом після смерті її троюрідного брата ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . В зв`язку з чим звернулась до суду.

В судовому засіданні, яке відбулось 28.07.2021 року, позивач ОСОБА_1 на задоволенні позовних вимог наполягала і просила задовольнити їх в повному обсязі. В судове засідання, яке відбулось 29.07.2021 року, не прибула, надавши заяву про розгляд справи у свою відсутність (а.с.95).

Представник позивача ОСОБА_8 позовні вимоги своєї довірительки в судовому засіданні, яке відбулось 28.07.2021 року, підтримала також і додатково суду пояснила, що позивачка своєчасно звернулась до нотаріуса, але в зв`язку з розбіжностями в прізвищах її діда та бабусі спадкодавця не має можливості отримати спадщину. В судове засідання, яке відбулось 29.07.2021 року, не прибула.

Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не прибула, про розгляд справи була повідомлена належним чином, надала до суду заяву про розгляд справи у свою відсутність, позовні вимоги визнала в повному обсязі (а.с.80, 82).

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, суд приходить до наступного.

Згідно зі ст.6 Конвенції „Про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України», національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Згідно з ч.2 ст.256 ЦПК України, у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до ст.321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права або обмежений в його здійсненні.

Згідно зі ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч.3 ст.1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Як встановлено в судовому засіданні, ІНФОРМАЦІЯ_2 помер троюрідний брат позивачки по справі ОСОБА_3 (а.с.11), який при житті заповіту не залишив. На час смерті померлий був зареєстрований та фактично проживав за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.19). Після його смерті відкрилась спадщина на 10/116 частин житлового будинку з надвірними будівлями АДРЕСА_2 , що належали померлому на підставі договору міни від 06.07.2002 року, посвідченого приватним нотаріусом Нікопольського міського нотаріального кругу О.В.Максименко, зареєстрованого в реєстрі за № 3119 (5/116 ч.) та свідоцтва про право на спадщину за законом від 23.08.2005 року, посвідченого державним нотаріусом Першої Нікопольської державної нотаріальної контори та зареєстровано в реєстрі за № 1-1731 (5/116ч.) (а.с.20-28).

Згідно ч.1 ст.1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до ч.1 ст.1265 ЦК України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, при чому, родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця.

Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Як встановлено судом, спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_3 , яка претендує на спадщину, є тільки позивачка, так як доводиться померлому троюрідною сестрою і, відповідно, є спадкоємцем п`ятої черги. Позивачка своєчасно звернулась до державного нотаріуса Першої Нікопольської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за законом (а.с.50). Крім неї, з заявою про прийняття спадщини після смерті її троюрідного брата ОСОБА_3 звернулась його сусідка ОСОБА_2 (а.с.53), яка не є родичкою спадкодавця, з померлим однією родиною не проживала і на сьогоднішній день на спадщину не претендує. 14.01.2021 року позивачка по справі отримала Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії (а.с.69), так як нею не надано відповідних документів, які підтверджують родинні відносини. В зв`язку з чим позивачка звернулась до суду і пояснила, що бабуся спадкодавця ОСОБА_4 є рідною сестрою її дідуся ОСОБА_5 . Однак, в прізвищах рідних брата та сестри, а саме - бабусі ОСОБА_6 та дідуся ОСОБА_7 допущені розбіжності у написанні. Крім того, за архівними даними Державного архіву Дніпропетровської області, записи про народження ОСОБА_4 взагалі відсутні. Однак, факт родинних відносин позивачки та спадкодавця підтверджується іншими зібраними матеріалами (а.с.5-10, 15-18).

Крім того, родинні відносини позивачки та спадкодавця в судовому засіданні підтверджені показаннями свідків.

Так, свідок ОСОБА_9 в судовому засіданні пояснила, що вона двоюрідна сестра позивачки та троюрідна сестра спадкодавця. Її мати та батько позивачки рідні брат та сестра. Померлий ОСОБА_3 племінник її мами. Батько її мами та мати ОСОБА_3 рідні брат та сестра. Однак, на спадок вона не претендує, оскільки за ОСОБА_3 останні роки доглядала позивачка по справі. У ОСОБА_3 дітей не було, його жінка померла і він більше не одружувався. ОСОБА_3 сильно хворів. По-первах, обслуговував себе сам, а коли вже він дуже заслаб за ним останні роки (з 2015 року) доглядала позивачка. Коли він помер, сестри не було в Україні і їх ніхто не поставив до відома про цей факт. Сусідка померлого спеціально всі витрати по похованню взяла на себе, щоб заволодіти його житлом.

Свідок ОСОБА_10 суду пояснив, що він сусід позивачки з кінця 80-х років. Добре знає її сім`ю. Знав і ОСОБА_3 , який приїздив до позивачки і її батько познайомив його з ОСОБА_3 як із своїм племінником. Коли батько позивачки помер, ОСОБА_3 й сам приїздив до неї в гості. Про сім`ю ОСОБА_3 нічого не знає, знає лише, що він доводився родичем батькові позивачки і їй самій.

Як встановлено судом, встановлення факту родинних відносин між позивачкою та її троюрідним братом необхідне їй для підтвердження свого права на спадщину та належного його оформлення. Позивачка є єдиною родичкою померлому, що претендує на спадщину після його смерті, своєчасно прийняла та фактично володіє і доглядає за спадщиною.

За таких обставин суд вважає за необхідне позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Враховуючи викладене та керуючись ст.2-5, 9-10, 12, 28, 131, 223, 258-259, 263-265 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення юридичного факту та визнання права власності у порядку спадкування за законом задовольнити.

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , визнавши їх троюрідними сестрою та братом.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІНН НОМЕР_1 , право власності на 10/116 частин житлового будинку з надвірними будівлями АДРЕСА_2 , який складається з: житлового будинку (літ.А), житловою площею 136,0 кв.м., загальною 230,4 кв.м.; житлового будинку (літ.Б), житловою площею 15,1 кв.м., загальною - 115,2 кв.м.; житлового будинку (літ.З), житловою площею 55,1 кв.м., загальною 115,7 кв.м.; сараю (літ.В); сараю (літ.Г); сараю (літ.Д); сараю (літ.Е); сараю (літ.Ж); сараю (літ.И); сараю (літ.К); підвалу (літ.Н); вбиральні (літ.Л); споруджень № 1-3, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду Дніпропетровської області до або через Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя: І. О. Кобеляцька-Шаховал