Ухвала

29 липня 2021 року

м. Київ

справа № 646/606/19

провадження № 61-9254ск21

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Шиповича В. В. (суддя - доповідач), Синельникова Є. В., Хопти С. Ф.,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Катріч Марія Миколаївна, на ухвалу Харківського апеляційного суду, у складі колегії суддів: Тичкової О. Ю., Бурлака І. В., Маміної О. В., від 29 березня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Червонозаводського районного суду м. Харкова, у складі судді Шелест І. М., від 20 листопада 2019 року позов ОСОБА_2 задоволено, поділено майно, яке є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, набутим під час шлюбу з ОСОБА_1 , та визнано за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину житлового будинку літ. «А-1» житловою площею - 28,0 кв. м, загальною площею - 51,6 кв. м з надвірними будівлями і спорудами: вбиральня літ. «Г»; сараї літ. «Д», «Ж»; льох літ. «Е»; огорожа

№ 1,2,4, що знаходяться в

АДРЕСА_1 , та розташовані на земельній ділянці площею 977 кв. м, кадастровий номер :06:006:0008, ринкова вартість якого складає 401 000 грн. Вирішено питання розподілу судових витрат.

Не погодившись із вказаним судовим рішенням, представник ОСОБА_1 - адвокат Катріч М. М. 22 січня 2021 року подала апеляційну скаргу.

Ухвалою Харківського апеляційного суду у складі судді Тичкової О. Ю.,

від 02 березня 2021 року апеляційну скаргу залишено без руху, встановлено строк для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме: 1)подання клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначеннямповажних причин пропуску такого строку; 2) надання документу, що підтверджує сплату судового збору в сумі 6 015 грн.

У березні 2021 року на виконання вимог ухвали від 02 березня 2021 року представник ОСОБА_1 - адвокат Катріч М. М. подала квитанцію про сплату судового збору у сумі 6 015 грн, а також заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 29 березня 2021 року у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Катріч М. М., на рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 20 листопада 2019 року відмовлено.

01 червня 2021 року засобами поштового зв`язку представник

ОСОБА_1 - адвокат Катріч М. М. подала до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Харківського апеляційного суду від 29 березня 2021 року.

Ухвалою Верховного Суду від 23 червня 2021 року касаційну скаргу залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків касаційної скарги.

У встановлений судом строк вимоги ухвали від 23 червня 2021 року виконані.

Відповідно до статті 390 Цивільного процесуального кодексу України

(далі - ЦПК України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Безпосередньо в касаційній скарзі викладене клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, яке підлягає задоволенню, оскільки за повідомленням Червонозаводського районного суду м. Харкова матеріали справи № 646/606/19 не містять доказів вручення ОСОБА_1 та/або його представнику копії ухвали Харківського апеляційного суду

від 29 березня 2021 року.

У касаційній скарзі заявник просить оскаржуване судове рішення скасувати та направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Касаційна скарга обґрунтована тим, що апеляційний суд не взяв до уваги той факт, що причиною пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 20 листопада 2019 року було те, що після отримання копії рішення суду першої інстанції ОСОБА_1 захворів, а після його одужання почався карантин, всі підприємства, нотаріальні та адвокатські контори були закриті, натомість він не має юридичної освіти, тому потребував допомоги фахівця для отримання консультації щодо подання апеляційної скарги, а потім для отримання доказів необхідно було звернутись до нотаріуса. Крім того, ОСОБА_1 запропонували роботу із відрядженням, на що він погодився.

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Ухвала апеляційного суду про відмову у відкритті апеляційного провадження не є ухвалою, якою закінчено розгляд справи.

Колегія суддів встановила, що касаційна скарга є необґрунтованою, а правильне застосування апеляційним судом норм права при вирішенні питання про відмову у відкритті апеляційного провадження є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування та тлумачення.

Відповідно до вимог частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно зі статтею 129 Конституції України та статей 2, 17 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є забезпечення апеляційного перегляду справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Водночас таке право не є абсолютним і з метою забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу правової визначеності, підлягає певним обмеженням.

За змістом статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Частиною першою статті 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження повинно містити обґрунтування причин поважності пропуску цього строку та докази на підтвердження таких причин.

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Апеляційним судом встановлено, що рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 20 листопада 2019 року постановлено без участі сторін, а його копію отримано ОСОБА_1 під розписку 03 лютого 2020 року.

Апеляційну скаргу на рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 20 листопада 2019 року адвокат Катріч М. М., в інтересах ОСОБА_1 , подала 22 січня 2021 року.

В заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження апелянт зазначав, що копію оскаржуваного судового рішення ОСОБА_1 отримав 03 лютого 2020 року, однак скористатись правом на звернення до суду не встиг, оскільки захворів на гострий бронхіт; після того, як вилікувався, почався карантин, що унеможливило звернення за правовою допомогою для складання апеляційної скарги; в період послаблення карантину

із 10 вересня 2020 року по 05 січня 2021 року знаходився у відрядженні.

Встановивши, що з дня отримання ОСОБА_1 копії рішення суду та до часу подачі ним апеляційної скарги пройшло понад 11 місяців, апеляційну скаргу подано з пропуском строку на апеляційне оскарження, а наведені причини пропуску цього строку є неповажними, суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження з підстав, передбачених частиною четвертою статті 357 та пунктом 4 частини першої статті 358 ЦПК України.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) визнає легітимними обмеженнями вимоги щодо строків оскарження судових рішень (рішення ЄСПЛ у справі «Нешев проти Болгарії» від 28 жовтня 2004 року).

Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності та зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення ЄСПЛ у справі «Перетяка та Шереметьев проти України» від 21 грудня 2010 року).

Відповідно до пункту 3 розділу XII ЦПК України (в редакції Закону України від 18 червня 2020 року N 731-IX) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

За змістом пункту 2 розділу ІІ Закону України від 18 червня 2020 року

N 731-IX процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу XІІ «Прикінцеві положення» в редакції Закону України від 30 березня 2020 року N 540-IX, закінчуються через 20 днів після набрання чинності Законом України від 18 червня 2020 року N 731-IX. Протягом цього

20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених Законом України від 18 червня 2020 року N 731-IX.

До 06 серпня 2020 року (протягом 20 днів після набрання чинності Законом України від 18 червня 2020 року N 731-IX) ОСОБА_1 особисто, або через представника апеляційну скаргу у розглядуваній справі не подав.

Заявником не доведено, що обмеження, впроваджені у зв`язку із карантином, перешкоджали йому подати апеляційну скаргу.

Саме по собі запровадження карантину в Україні не свідчить про зупинення здійснення судочинства.

Оскільки правильне застосування судом апеляційної інстанції норм права при вирішенні питання про відмову у відкритті апеляційного провадження є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, колегія суддів вважає, що касаційна скарга є необґрунтованою та у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити.

Керуючись статтями 388, 389, 390, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження ухвали Харківського апеляційного судувід 29 березня 2021 року.

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Катріч Марія Миколаївна, на ухвалу Харківського апеляційного суду від 29 березня 2021 року у цивільній справі № 646/606/19.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та оскарженню не підлягає.

Судді:В. В. Шипович Є. В. Синельников С. Ф. Хопта