У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.07.2021 Справа №607/12677/21

Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області в складі головуючого судді Дзюбича В.Л., за участю секретаря судового засідання Савіцької О.П., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 з участю третьої особи без самостійних позовних вимог відділ державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради про знесення самочинного будівництва, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась в Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області із позовом до ОСОБА_2 з участю третьої особи без самостійних позовних вимог відділ державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради про знесення самочинного будівництва.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказала, що вона є власником 13/25 частки садибного житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Співвласником іншої частки є громадянка ОСОБА_2 .

20.04.2021 року ОСОБА_2 почала здійснювати будівельні роботи з реконструкції частини будинку (підняття дахового покриття із збільшенням висотності будинку) без відповідних дозвільних документів на виконання будівельних робіт та без отримання відповідної нотаріальної згоди на вчинення таких дій у позивача, як у співвласниці даного майна.

Позивач вказала, що будівельні роботи були розпочаті громадянкою ОСОБА_2 ще раніше у 2020 році. Після виявлення такого роду самочинних будівельних робіт, вона була змушена через адвоката звернутися до Управління містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради, до Відділу державного архітектурно будівельного контролю Тернопільської міської ради та Товариства з обмеженою відповідальністю «Міське бюро технічної інвентаризації».

Адвокатський запит до Товариства з обмеженою відповідальністю «Міське бюро технічної інвентаризації» стосувався наявності або відсутності технічного паспорта на об`єкт нерухомості за адресою АДРЕСА_1 , який належить громадянці ОСОБА_2 . У відповідь на адвокатський запит Товариство з обмеженою відповідальністю «Міське бюро технічної інвентаризації» повідомило, що технічний паспорт на житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 в бюро відсутній.

Адвокатський запит до Управління містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради від 03 серпня 2020 року стосувався двох запитань, а саме: - інформації стосовно отримання будівельних паспортів або містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на реконструкцію об`єкта нерухомості за адресою АДРЕСА_1 громадянкою ОСОБА_2 та у випадку наявності такого роду документів, отримання їх копій. У відповідь на вищевказаний запит Управління містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради листом від 07.08.2020 року №1242/14 надало відповідь, що управлінням не видавалося вищезазначених документів на реконструкцію об`єкта нерухомості за адресою АДРЕСА_1 .

Адвокатський запит до Відділу державного архітектурно будівельного контролю Тернопільської міської ради стосувався наступної інформації:

- інформації стосовно отримання будь - яких дозвільних документів на об`єкт нерухомості за адресою АДРЕСА_1 громадянкою ОСОБА_2 ;

- у випадку отримання вищевказаних документів, отримання таких копій;

- інформації стосовно проведення будь - яких заходів контролю за вищевказаною адресою та у випадку наявності такої інформації, отримання копій документів.

17.08.2020 року листом Відділу державного архітектурно будівельного контролю Тернопільської міської ради №104/27 позивача повідомили, що було визначено позапланову перевірку з 15.05.2019 року по 28.05.2019 року з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об`єкті «Законності ведення будівельних робіт за адресою АДРЕСА_1 » власник ОСОБА_2 , однак уповноважена особа для проведення перевірки та складання матеріалів справи до відділу не з`явилася.

Позивач вказав, для того, щоб отримати дозвільні документи на виконання будівельних робіт, законодавством передбачений наступний алгоритм дій замовника будівництва.

Для початку замовнику будівництва слід отримати будівельний паспорт на реконструкцію об`єкта нерухомості. Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

У відповідності до п. 2.1. Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки затвердженого Наказом міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 року №103, видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг.

Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять:

- заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку;

- засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію;

- ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо);

- проект будівництва (за наявності);

- засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Згідно вищевказаного порядку Про затвердження Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки затвердженого Наказом міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 року №103, а саме його п. 2.4. містить норма, у відповідності до якої: пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав:

- неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу;

- невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Таким чином, вказала позивач, громадянка ОСОБА_2 не могла отримати в установленому законом порядку будівельний паспорт на реконструкцію частини будинку за адресою АДРЕСА_1 у зв`язку із відсутністю її нотаріальної згоди на такий вид робіт, як співвласниці 13/25 садибного житлового будинку.

Як наслідок, зазначила позивач, громадянка ОСОБА_2 не мала законних підстав для звернення до Відділу державного архітектурно будівельного контролю Тернопільської міської ради з повідомленням про початок виконання будівельних робіт з реконструкції частини садибного житлового будинку.

З огляду на вищевказане, позивач вказала, що будівельні роботи, які проводить громадянка ОСОБА_2 порушують її права та шкодять її приватній власності та відносяться до самочинних будівельних робіт у контексті ч. 1 статті 376 ЦК України, яка визначає, що житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Також, вказала позивач, нею було замовлено звіт про проведення технічного обстеження будівельних конструкцій та інженерних мереж об`єкта нерухомості, а саме: 13/25 садибного житлового будинку АДРЕСА_1 .

За результатами проведеного обстеження на предмет визначення можливості або неможливості його надійної та безпечної експлуатації були оглянуті його основні несучі та огороджувальні конструкції та встановлено ряд істотних порушень, а саме: захоплення її горішнього поверху громадянкою ОСОБА_2 до 2,6 метра квадратних; руйнування стіни у сумісній власності в результаті додаткового навантаження; влаштування огорожі (металевої) біля тротуару із порушенням умов благоустрою тротуару та на межі червоних ліній;

самовільне розриття фундаменту та втручання у несучу здатність будинку із середини будинку (спільна стіна).

У відповідності до вищевказаного експертного звіту, зазначила позивач, у неї, як законної власниці 13/25 частини садибного житлового будинку станом на момент подання позовної заяви відсутня можливість, щодо виділення її частки в окрему одиницю у зв`язку із самовільною та незаконною реконструкцією проведеною громадянкою ОСОБА_2 з огляду на захоплення горішнього поверху до 2.6 метра, а тому фактичний поділ є неможливим без знесення самочинного будівництва та приведення об`єкта нерухомості у його первинний стан.

Позивач зауважила, що вона повторно звернулася із скаргою до Відділу державного архітектурно будівельного контролю Тернопільської міської ради, однак перевірка також здійснена не була, оскільки на місці ведення будівництва було не виявлено власника земельної ділянки, а тому захід контролю було не можливо провести, хоча самі будівельні роботи тривали та тривають на даний час.

Із вказаних підстав позивач просить визнати об`єкт за адресом: АДРЕСА_1 , збудований (реконструйований) громадянкою ОСОБА_2 самочинним в контексті статті 376 ЦК України та демонтувати за власні кошти ОСОБА_2 самочинно збудоване (реконструйоване) нею майно за адресою АДРЕСА_1 .

Одночасно із поданням позовної заяви позивачем ОСОБА_1 подано клопотання про забезпечення позову у якому позивач вказала, що самовільні будівельні роботи які проводить відповідач порушують її права, становлять небезпеку для її приватної власності в частині не тільки її руйнування, а також і в частині вільного користування та розпорядження належним їй майном. Позивач вказала, що особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права, в той час, як невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а тому позивач просить вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони ведення будь-яких будівельних робі (робіт з реконструкції) громадянці ОСОБА_2 за адресом: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Статтею 149 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Частиною 1 ст.150 ЦПК України визначено перелік видів забезпечення позову. Зокрема, позов забезпечується шляхом забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до п.4 постанови Пленуму ВСУ №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому під забезпеченням позову слід розуміти сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові № 6-605 цс16 від 25 травня 2016 року, прийнятої за результатами перегляду рішення Апеляційного суду м.Києва та ухвали Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Суд звертає увагу на те, що метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

З приписів норм цивільно-процесуального законодавства України вбачається, що процесуальне законодавство обумовлює допустимість застосування заходів із забезпечення позову наявністю обставин, які свідчать про те, що невжиття таких заходів може ускладнити чи зробити неможливим виконання рішення суду. Забезпечення позову застосовується як засіб запобігання можливим порушенням майнових чи охоронюваних законом інтересів особи.

Крім цього, особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Судом встановлено, що між сторонами дійсно виник спір з приводу законності проведення відповідачем ОСОБА_2 будівельних робіт, пов`язаних із реконструкцією частини будинку по АДРЕСА_1 . Як вбачається з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, яка сформована станом на 21.07.2021 року, позивач ОСОБА_1 є власником 13/25 частин житлового будинку по АДРЕСА_1 , а відповідач ОСОБА_2 є власником 12/25 частин вказаного будинку та вказаний будинок перебуває у спільній часткові власності у вказаних осіб. Позивач ОСОБА_1 вказала, що не надавала своєї згоди відповідачу на реконструкцію вказаного житлового будинку, подавши суду докази ведення будівництва по АДРЕСА_1 .

Отже, враховуючи предмет даного позову, наведені позивачем докази та обґрунтування заявлених вимог у клопотанні щодо забезпечення позову, оцінюючи наявність зв`язку між заходом забезпечення позову та предметом позовних вимог, виходячи із засад розумності та обґрунтованості вимог заявника щодо забезпечення позову, суд вважає, що заяву про вжиття заходів забезпечення позову слід задовольнити шляхом заборони ОСОБА_2 ведення будь-яких будівельних робіт (робіт з реконструкції) за адресом: АДРЕСА_1 , оскільки невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

На підставі наведеного та керуючись статтями 149-154,259,260, 353,354 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову в цивільній справі №607/12677/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 з участю третьої особи без самостійних позовних вимог відділ державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради про знесення самочинного будівництва - задовольнити.

Заборонити ОСОБА_2 ведення будь-яких будівельних робіт (робіт з реконструкції) за адресом: АДРЕСА_1 .

Копію ухвали направити для негайного виконання до Тернопільського міського відділу державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), а також відповідачу ОСОБА_2 .

Копію ухвали надіслати позивачу для відома.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження. Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду або через Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код: НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код невідомий.

Строк пред`явлення даної ухвали до примусового виконання становить три роки починаючи із 22 липня 2021 року.

Головуючий суддяВ. Л. Дзюбич