Житомирський апеляційний суд
Справа №935/1386/20 Головуючий у 1-й інст. Василенко Р.О.
Категорія 3 Доповідач Григорусь Н. Й.
У Х В А Л А

30 липня 2021 року

Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого судді: Григорусь Н.Й.,

суддів: Борисюка Р.М., Галацевич О.М.,

розглянувши без повідомлення учасників справи в м.Житомирі заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів від 20 липня 2021 року у справі № 935/1386/20 за позовом ОСОБА_2 до Коростишівської міської ради, ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, визнання права власності

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Коростишівського районного суду Житомирської області від 06 квітня 2021 року

в с т а н о в и в:

До початку першого судового засідання в апеляційному суді скаржник ОСОБА_1 через канцелярію суду 20 липня 2021 року повторно подала заяву про відвід складу суду у даній цивільній справі: Григорусь Н.Й. , Галацевич О.М. , Борисюку Р.М. з підстав недовіри вказаному складу.

Перевіривши доводи заявника, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про відвід колегії суддів з огляду на наступне.

Судом встановлено, що 02 липня 2021 року ОСОБА_1 подала заяву про відвід складу суду у даній справі, яка розглянута негайно після виходу судді Григорусь із щорічної відпустки. Так, ухвалою Житомирського апеляційного суду у складі: Григорусь Н.Й., Борисюка Р.М., Галацевич О.М. від 26 липня 2021 року вищевказана заява визнана необґрунтованою та постановлено передати вирішення питання про відвід на розгляд судді, визначеному в порядку ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Ухвалою Житомирського апеляційного суду у складі судді Трояновської Г.С. від 28 липня 2021 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід суддів Григорусь Н.Й., Борисюка Р.М., Галацевич О.М. у цивільній справі № 935/1386/20 відмовлено, справу передано для продовження розгляду визначеному складу суддів.

В обґрунтування повторної заяви про відвід складу суду від 20 липня 2021 року ОСОБА_1 зазначила, що відповідь на її запит в порядку ч. 1 ст. 1 Закону України «Про доступ до публічної інформації», надану за підписом в.о. голови Житомирського апеляційного суду Борисюка Р.М., є неповною, неінформативною, не узгоджується з вимогами закону та надана за підписом неуповноваженої особи.

Також вказала, що судом на її запит не надані письмові докази встановлення родинних відносин, які містяться в матеріалах цивільної справи № 935/1386/20, не вручена копія ухвали про відкриття апеляційного провадження за її скаргою, а справа знаходиться у сейфі головуючого-судді.

Крім того, у заяві про відвід складу суду від 20 липня 2021 року заявник ОСОБА_1 не погоджується із результатом розгляду її заяви про відвід складу судів у справі № 935/1386/20 від 12 липня 2021 року, яка визнана необґрунтованою та передана на розгляд судді в порядку ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Вказані обставини викликають у ОСОБА_1 сумнів у об`єктивності та неупередженості суддів.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи відповідача про відвід, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про відвід колегії суддів з огляду на наступне.

Положеннями ст. 36, 37, 39 ЦПК України передбачені підстави для відводу та самовідводу суддів.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених ст. 37 ЦПК України. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

За правилами ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічна думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Згідно з ч. 7 ст. 40 ЦПК України питання про відвід вирішується невідкладно. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Зважаючи на вказане, незгода відповідача з процесуальними рішеннями та діями колегії суддів до початку розгляду справи не може бути підставою для відводу. Наведені у заяві від 20 липня 2021 року обставини щодо відводу колегії складу суду є необґрунтованими, оскільки знаходження цивільної справи у сейфі в приміщенні апеляційного суду не перешкоджало заявнику звернутися із клопотанням про ознайомлення із матеріалами справи та отриманню копій документів, що в ній містяться. Натомість, відповідач ОСОБА_1 із заявою про ознайомлення з матеріалами справи до апеляційного суду не зверталась. Окрім того, інформаційний запит ОСОБА_1 від 05 липня 2021 року за вх. № 6295/інф Б-26/21, поданий на підставі ЗУ «Про доступ до публічної інформації», адресований заявником до Житомирського апеляційного суду та у зв`язку з обмеженим терміном для надання відповіді на запит такого характеру (5 робочих днів) та перебуванням головуючого судді Григорусь Н.Й. у щорічній відпустці з 29 червня 2021 року по 23 липня 2021 року відповідь надана за підписом уповноваженої особи суду в. о. голови Борисюка Р.М.

Зазначені ОСОБА_1 у заяві про відвід від 20 липня 2021 року підстави за своєю суттю повторюють ті, які викладені нею у заяві про відвід складу суду від 05 липня 2021 року.

Будь-яких інших мотивованих підстав для відводу ОСОБА_1 не заявлено, окрім голослівних звинувачень на адресу колегії суддів у порушенні прав відповідача без жодних обґрунтувань.

Вказані дії, на думку колегії, спрямованні на умисне створення суду перешкод у здійсненні судочинства та направлені на затягування розгляду справи.

Підсумовуючи викладене, заявником не надано доказів упередженості колегії суддів Житомирського апеляційного суду у складі Григорусь Н.Й., Галацевич О.М., Борисюка Р.М. при підготовці до розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення суду першої інстанції.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається, окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому. Так само й у вирішенні питання щодо існування легітимних причин сумнівів у неупередженості конкретного судді (п. 45-50 рішення ЄСПЛ у справі «Морель проти Франції»; п. 23 рішення ЄСПЛ у справі «Пескадор Валеро проти Іспанії») або органу, що засідає у вигляді суду присяжних (п. 40 рішення ЄСПЛ у справі «Лука проти Румунії»), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду (п. 44 рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії»; п. 30 рішення ЄСПЛ у справі «Пабла Кю проти Фінляндії»; п. 96 рішення ЄСПЛ у справі «Мікалефф проти Мальти»).

Європейським судом з прав людини в рішенні по справі «Білуха проти України» (Заява № 33949/02) від 09 листопада 2006 року зазначено, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».

Згідно практики ЄСПЛ, несприятлива позиція суду з питань права сама по собі не породжує сумнівів в неупередженості (Castillo Algar 44). Сумніви мають бути засновані на фактичних обставинах; неприпустимими є гіпотези про можливий розвиток подій (Bulut).

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 ЦПК України (визначення складу суду). Такому судді не може бути заявлений відвід.

З огляду на викладене та враховуючи зазначені підстави відводу, суд дійшов висновку, що заява про відвід складу суду є необґрунтованою та безпідставною, оскільки не містить визначених процесуальним законодавством підстав для відводу суддів.

Керуючись ст. 33, 36-40 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Відвід колегії суддів Григорусь Н.Й., Галацевич О.М., Борисюка Р.М., заявлений ОСОБА_1 20 липня 2021 року, визнати необґрунтованим.

Передати вирішення питання про відвід на розгляд судді, в порядку ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий Судді