РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" липня 2021 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Адамовича О.Й.,

за участю секретаря судових засідань Світко Т.І.,

представника позивача адвоката Войтовича М.С.,

представника відповідача Житомирської міської ради Гущиної В.С.,

представника відповідача Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради Дідовець Ю.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Житомирської міської ради, Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради про визнання права власності на самочинно збудоване нерухоме майно,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Корольовського районного суду м.Житомира із позовом до Житомирської міської ради, Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якому просив визнати право власності на самочинне будівництво прибудову (літера «А») до приміщення (квартири) АДРЕСА_1 , загальною площею 19,5 кв.м., що складається з: санвузла площею 3,3 кв.м.; кімнати площею 17,0 кв.м.; збільшеної кухні 6,6 кв.м. до 8,0 кв.м.; перебудованої віранди площею 4,3 кв.м. в коридор площею 2,1 кв.м.

Свої вимоги обґрунтував тим, що є власником земельної ділянки площею 0,0214 га кадастровий номер :08:010:007, цільове призначення якої: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) розташованої у АДРЕСА_2 , та частини житлового будинку за цією ж адресою. В 2018 році на вказаній земельній ділянці він самочинно здійснив реконструкцію власної частини житлового будинку та перебудову господарських споруд, за що його було притягнуто до адміністративної відповідальності. Зазначав, що перед виконанням робіт, в 2017 році, ним в Комунальному підприємстві «Містобудівна політика м. Житомира» Житомирської міської ради був замовлений Звіт про технічне обстеження будівельних конструкцій об`єкта: «Реконструкція належної частини житлового будинку з прибудовою за адресою: АДРЕСА_2 » та Ескіз намірів забудови «Реконструкція належної частини житлового будинку з прибудовою за адресою: АДРЕСА_2 ». Указував, що 07.06.2018 року звернувся до Житомирської міської ради із зверненням про надання дозволу на отримання паспорта на проведення будівельних робіт, проте йому було відмовлено. Також наголошував, що висновок експерта доводить, що будівництво прибудови було проведено в межах встановлених будівельних норм, без їх порушень, а знесення прибудови та приведення її в початковий стан негативно вплине взагалі на конструкцію всього будинку АДРЕСА_2 .

Розгляд справи проводить за правилами загального позовного провадження.

20.11.2019 року від представника відповідача Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради Дідовець Ю.П. надійшов відзив, в якому просить у задоволенні позову відмовити. Зазначає, що 07.06.2018 року до ОСОБА_1 звернувся до Центру надання адміністративних послуг Житомирської міської ради з заявою щодо видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (реконструкція власної частини житлового будинку) по АДРЕСА_2 , проте йому було відмовлено. В подальшому, 08.06.2018 року до департаменту надійшла скарга від ОСОБА_4 стосовно будівництва співвласником домоволодіння ОСОБА_1 . Згідно інформації станом на жовтень 2019 року відповідно до схеми вулично-дорожньої мережі Генерального плану міста Житомира вулиця Жуйка магістральна вулиця загальноміського значення та на підставі плану зонування території міста Житомира, затвердженого рішенням міської ради від 04.04.2017 №579 «Про затвердження Плану зонування міста Житомира», належна ОСОБА_1 частина житлового будинку та прибудови, що проектується, розташована в зоні вулиць в червоних лініях (ТР-2), де будівництво не передбачено. Таким чином, Департамент містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради заперечує проти позовних вимог, враховуючи той факт, що частина житлового будинку та прибудови, що проектується, розташована в зоні вулиць в червоних лініях (ТП-2), де будівництво не передбачено. Крім того, відсутня згода інших співвласників на здійснення прибудови (реконструкції) будинку (а.с. 55-56 т.1).

05.12.2019 року від позивача надійшли заперечення на відзив, в яких останній вказує, що будівництво прибудови було проведено на належній йому на праві приватної власності земельній ділянці, яка була надана йому для будівництва. При оформленні договору купівлі-продажу, при огляді технічної документації на земельну ділянку та витягу з державного земельного кадастру, ніяких обмежень та червоних ліній не має. Також при замовленні Ескізів наміру забудови та Звіту про технічне обстеження будівельних конструкцій в КП «Містобудівна політика м. Житомира» спеціалісти цього підприємства запевняли, що спочатку потрібно провести будівельні роботи, після чого проблем з оформленням не буде (а.с.67 т.1).

Протокольною ухвалу суду залучено до участі у справі в якості третьої особи Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради.

24.01.2020 року від представника третьої особи ОСОБА_5 надійшли письмові пояснення, в яких остання просить суд відмовити в задоволенні позову за безпідставністю, посилаючись на те, що самовільна прибудова за адресою: АДРЕСА_3 здійснена у межах червоних ліній, що є порушенням норм містобудівного законодавства (а.с.97-99т.1).

Ухвалою суду від 19.02.2020 року залучено до участі у справі у якості співвідповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

26.10.2020 року від відповідача ОСОБА_2 надійшов відзив на позовну, в якому останній просить у задоволенні позову відмовити в повному обсязі. Зазначає, що департамент містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради листом від 21.06.2018 року №3553/13 підтвердив, що підставою для відмови у наданні будівельного паспорта є невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, будівельним нормам, державним стандартам та правилам (пункт 2.4 Наказу Мінрегіону). В наданих замовником ОСОБА_1 ескізних намірах забудови при проектуванні реконструкції власної частини житлового будинку: площа житлової кімнати (11.60 кв.м), що проектується, в однокімнатних квартирах, не відповідає вимогам пункту 2.24 ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення»; належна ОСОБА_1 частина житлового будинку та прибудова, що проектується, відповідно до плану червоних ліній магістральних вулиць затверджених рішенням міської ради від 30.11.2016 №454 «Про затвердження Генерального плану міста Житомира» розташованого в межах червоних ліній перспективного розвитку АДРЕСА_2 . Згідно з пунктом 7.26 ДБН 360-92** «Планування і забудова міських і сільських поселень» зі змінами (Наказ Держкоммістобудування України від 11.03.97 №33), пунктом 1.3 ДБН В.2.3-5-2001 «Вулиці і дороги населених пунктів» - розміщення і будівництво наземних об`єктів житлово-цивільного, промислового призначення та інших капітальних споруд в межах «червоних» ліній вулиць і доріг забороняється (а.с.212-214 т.1).

Протокольною ухвалою суду від 01.12.2020 року закрито підготовче провадження.

Представник позивача адвокат Войтович М.С. в судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримав та просив задовольнити. Вказав, що у витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку та у технічній документації із землеустрою щодо складання документів, що посвідчують право на земельну ділянку розташовану за адресою: АДРЕСА_2 відсутні будь-які обмеження щодо використання земельної ділянки. Крім того, при замовленні Ескізів наміру забудови та Звіту про технічне обстеження будівельних конструкцій в КП «Містобудівна політика м. Житомира» начальник підприємства сказав, щоб продовжували самочинну забудову, після чого проблем з оформленням не буде. Наголошує, що якби їм одразу повідомили, що будинок знаходиться в межах червоної лінії, то самочинна забудова не здійснювалася. Зазначив, що висновком експерта №714/07-2019 від 26.07.2019 року встановлено відсутність порушень щодо самочинної забудови та матеріали справи не містять доказів існування червоних ліній. Пояснення спеціаліста не є доказом наявності червоних ліній в порядку ст. 76 ЦПК України.

Представник відповідача Житомирської міської ради - Гущина В.С. в судовому засіданні просила відмови у задоволенні позову в повному обсязі.

Представника відповідача Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради - Дідовець Ю.П. в судовому засіданні просила відмови у задоволенні позову в повному обсязі. Вказала, що позивачу не видали дозвільної документації на забудову, оскільки частина житлового будинку і прибудови, що самочинно збудовані, розташована в зоні вулиць в червоних лініях (ТП-2), де будівництво не передбачено. Призначення земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд не свідчить про право здійснювати її забудову без отримання дозвільних документів, оскільки мають враховуватися інші правила забудови міста. Посилання представника позивача на те, що керівництво Комунального підприємства «Містобудівна політика м. Житомира» Житомирської міської ради вказувало на можливість забудови без отримання дозволу не мають значення для справи, оскільки вказане підприємство лише виготовило технічну документацію на замовлення позивача та не мало відношення до видачі дозвільних документів, та не було уповноваженим органом міської ради, а було одним із суб`єктів господарювання та займалося виготовленням технічної документації.

Представник відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_6 в поданій заяві визнала позовні вимоги та просила їх задовольнити (а.с.168,199 т.1).

Інші учасники в судове засідання не з`явилися, повідомлялися належно.

Заслухавши учасників справи, спеціаліста, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом встановлено, що 13 квітня 2014 року ОСОБА_1 на підставі договорів купівлі-продажу та договору дарування набув у власність земельну ділянку площею 0,0214 га кадастровий номер :08:010:007, цільове призначення якої: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) розташованої у АДРЕСА_2 та 32/100 частини житлового будинку з господарськими спорудами: сарай літ. «Б», літня кухня літ. «В», літня кухня літ. «Д», сарай літ «Г», сарай літ. «Ж», погріб літ «З», вбиральні літ «У, У1», огорожа №1, розташованого за тією ж адресою. Право власності на вказане майно зареєстровано за позивачем у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (а.с.7-15 т.1).

В 2017 року на замовлення ОСОБА_1 . Комунальним підприємством «Містобудівна політика м. Житомира» Житомирської міської ради виготовлено Звіт про технічне обстеження будівельних конструкцій об`єкта: «Реконструкція належної частини житлового будинку з прибудовою за адресою: АДРЕСА_2 », а також виготовлено Ескіз намірів забудови «Реконструкція належної частини житлового будинку з прибудовою за адресою: АДРЕСА_2 », до якого додано Генеральний план (М1:500) і Ситуаційний план (М1:2000) (а.с. 26-30, 31-33 т.1).

В 2018 року позивач самочинно здійснив реконструкцію власної частини житлового будинку та перебудову господарських споруд.

Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради з 21.05.2018 року по 31.05.2018 року було проведено позапланову перевірку дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_3 , за результатами якої встановлено, що ОСОБА_1 виконує будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта за адресою: АДРЕСА_2 , на підставі чого посадовою особою Управління було складено акт від 30.05.2018 року, протокол про адміністративне правопорушення від 30.05.2018 року, припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 30.05.2018 року (а.с. 100-116 т.1).

05 червня 2018 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради згідно постанови по справі про адміністративне правопорушення №16-Ф ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 4250 грн., який позивач сплатив (а.с.100-105,108-116 т.1).

Слід зазначити, що 05.06.2018 року ОСОБА_1 звернувся із зверненням щодо отримання дозволу (паспорта) на проведення будівельних робіт. У зазначеному зверненні, окрім іншого, вказав, що під час виготовлення Ескізу намірів забудови «Реконструкція належної частини житлового будинку з прибудовою за адресою: АДРЕСА_2 » було виявлено, що придбана земельна ділянка та будинок знаходяться у межах червоної лінії, а також наголосив, що червона лінія встановлена з порушенням прав та свобод власників домоволодінь у цій місцевості, оскільки на момент її проведення будики уже знаходилися в межах червоної лінії (а.с.37 т.1).

На звернення ОСОБА_1 , Департамент містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради листом від 15.06.18 №3377/13 повідомив, що в наданих ОСОБА_1 ескізних намірах забудови при проектуванні реконструкції власної частини житлового будинку: площа житлової кімнати (11.60 кв.м), що проектується, в однокімнатних квартирах, не відповідає вимогам пункту 2.24 ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення»; власна частина житлового будинку та прибудова, що проектується, відповідно до плану червоних ліній магістральних вулиць, затверджених рішенням міської ради від 30.11.2016 №454 «Про затвердження Генерального плану міста Житомира» розташованого в межах червоних ліній перспективного розвитку АДРЕСА_2 . Згідно з пунктом 7.26 ДБН 360-92** «Планування і забудова міських і сільських поселень» зі змінами (Наказ Держкоммістобудування України від 11.03.97 №33), пунктом 1.3 ДБН В.2.3-5-2001 «Вулиці і дороги населених пунктів» - розміщення і будівництво наземних об`єктів житлово-цивільного, промислового призначення та інших капітальних споруд в межах «червоних» ліній вулиць і доріг забороняється. В наданому ОСОБА_1 до заяви пакеті документів відсутні засвідчені в установленому порядку згоди співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову (а.с.38 т.1).

Крім того, Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради з 13.12.2018 року по 27.12.2018 року було проведено позапланову перевірку дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_3 , за результатами якої встановлено, що ОСОБА_1 у встановленим приписом №21/18 від 30.05.2018 року, у термін до 30.07.2018 року не оформлено дозвільної документації на виконання будівельних робіт з будівництва прибудови до власної (31/100) частини, у житловому будинку АДРЕСА_2 , порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності не усунено, вимоги вищезазначеного припису не виконано, на підставі чого посадовою особою Управління було складено акт від 27.12.2018 року, протокол про адміністративне правопорушення від 27.12.2018 року, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 27.12.2018 року.

10 січня 2019 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради згідно постанови по справі про адміністративне правопорушення №1-Ф ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності ст. 188-42 КУпАП та накладено штраф у розмірі 5100 грн., який позивач сплатив (а.с.117,119-131,133 т.1).

28.01.2019 року Комунальним підприємством «Житомирське обласне міжміське бюро технічної інвентаризації» Житомирської обласної ради виготовлено технічний паспорт на садибний (індивідуальний) житловий будинок АДРЕСА_2 на замовлення ОСОБА_1 (а.с.34-36 т.1).

Частиною першою статті 376 Цивільного кодексу України передбачено, що житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Згідно із частиною другою статті 331 Цивільного кодексу України право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації.).

Частиною 3 ст. 8 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI визначено, що рішення з питань планування та забудови територій приймаються сільськими, селищними, міськими радами та їх виконавчими органами, районними, обласними радами, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями в межах визначених законом повноважень з урахуванням вимог містобудівної документації.

Відповідно до частини першої абзаців один, два та частини 4 ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI визначено, що забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки (редакція Закону на момент звернення з заяво на видачу будівельного паспорта).

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Порядок видачі будівельного паспорта визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Згідно п.9 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI план зонування території - документація, що є складовою комплексного плану просторового розвитку території територіальної громади або генерального плану населеного пункту і визначає умови та обмеження використання території у межах визначених функціональних зон.

Згідно п.6, п. 8 ч.1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI лінії регулювання забудови - визначені в містобудівній документації межі розташування будинків і споруд відносно червоних ліній, меж окремих земельних ділянок, природних меж та інших територій; містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Червоні лінії - визначені в містобудівній документації щодо пунктів геодезичної мережі межі існуючих та запроектованих вулиць, доріг, майданів, які розділяють території забудови та території іншого призначення (п.14 ч.1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI).

Відповідно до частини першої та сьомої статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" № 3038-VI, замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Відповідно до частини першої стаття 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" № 3038-VI, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Частинами п`ятою, восьмою статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI встановлено, що датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката. Експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Відповідно до статті 5 Закону України "Про основи містобудування» при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені, зокрема, розробка містобудівної документації, проектів конкретних об`єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил; розміщення і будівництво об`єктів відповідно до затверджених у встановленому порядку містобудівної документації та проектів цих об`єктів; урахування державних та громадських інтересів при плануванні та забудові територій; урахування державних та громадських інтересів при плануванні та забудові територій.

Статтею 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" №687-XIV передбачено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Для використання уповноваженими органами містобудування та архітектури та іншими суб`єктами містобудування при вирішенні питань забудови присадибних, дачних і садових земельних ділянок розроблено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05 липня 2011 року № 103 (далі Порядок).

Згідно з ч. 2.1. Розділу ІІ Порядку видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам. (ч. 2.3. Розділу ІІ Порядку).

Згідно п.2.9.Порядку до складу будівельного паспорта входять: пакет документів, наданий замовником відповідно до пунктів 2.1, 2.2 цього розділу; схема забудови земельної ділянки, наведена у додатку 3 до цього Порядку; пам`ятка замовнику індивідуального будівництва.

Відповідно до п. 2.10. Порядку у схемі забудови земельної ділянки визначається місце розташування запланованих об`єктів будівництва, червоні лінії, лінії регулювання забудови, під`їзди до будівель і споруд, відстань від об`єкта будівництва до вулиць (доріг), мінімальні відстані від об`єкта будівництва до меж земельної ділянки, а також будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках, місця підключення до інженерних мереж (за наявності).

Частиною 2.4. Розділу ІІ Порядку передбачено можливість повернення пакету документів для видачі будівельного паспорта замовнику. Зокрема пакет повертається: неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу; невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Відповідно до п. 2.16. Після Порядку направлення замовником відповідно до статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідних органів Держархбудінспекції будівельний паспорт є підставою для виконання будівельних робіт.

Частиною 3 ст.41 «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачені повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки, зокрема вони мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Таким чином, за своєю правовою сутністю припис - це обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до пункту четвертого постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 6 «Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)» (далі Постанови) самочинним вважається будівництво житлового будинку, будівлі, споруди, іншого нерухомого майна, якщо вони збудовані (будуються) на земельній ділянці, що не була відведена особі, яка здійснює будівництво; або відведена не для цієї мети; або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту; або з істотним порушенням будівельних норм і правил. Під належним дозволом слід розуміти передбачений Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" № 3038-VI дозвільний документ (статті 35 - 37), що дає право виконувати підготовчі та будівельні роботи саме того об`єкту і на тій земельній ділянці, яка передана з цією метою певній особі.

Пунктом восьмим Постанови встановлено, що власником або землекористувачем земельної ділянки право на її забудову (будівництво) реалізується за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням та видом відповідно до містобудівних умов і обмежень, встановлених законодавством. Право на забудову виникає у особи, яка набула права на земельну ділянку на законних підставах, після здійснення нею дій, передбачених статтями 26 - 32 Закону № 3038-VI.

У пункті дев`ятому Постанови передбачено, що при розгляді справ зазначеної категорії судам слід мати на увазі, що відповідно до статті 26 Закону України "Про основи містобудування" № 2780-XII спори з питань містобудування вирішуються радами, інспекціями державного будівельного архітектурного контролю у межах їх повноважень, а також судом відповідно до законодавства. За загальним правилом кожна особа має право на захист свого цивільного права лише в разі його порушення, невизнання або оспорювання. У зв`язку із цим звернення до суду з позовом про визнання права власності на самочинне будівництво має здійснюватися за наявності даних про те, що порушене питання було предметом розгляду компетентного державного органу, рішення якого чи його відсутність дають підстави вважати про наявність спору про право.

Пунктом одинадцятим Постанови встановлено, шо відповідно до пункту 4 статті 26, статті 27 Закону № 3038-VI право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог необхідної містобудівельної документації, отриманої забудовником до початку виконання будівельних робіт, зокрема: вихідних даних, технічних умов, будівельного паспорта, розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; затвердження проектної документації; виконання підготовчих та будівельних робіт.

У пункті 12 Постанови роз`яснено, що у справах, пов`язаних із самочинним будівництвом нерухомого майна, суди мають враховувати, що за загальним правилом особа, яка здійснила або здійснює таке будівництво, не набуває права власності на нього. Вирішуючи справу за позовом власника (користувача) земельної ділянки про визнання права власності на самочинно збудоване нерухоме майно, суди зобов`язані встановлювати усі обставини справи, зокрема: чи є позивач власником (користувачем) земельної ділянки; чи звертався він до компетентного державного органу про прийняття забудови до експлуатації; чи є законною відмова у такому прийнятті; чи є порушені будівельні норми та правила істотними.

Згідно ч.3 ст. 357 ЦК України співвласник має право на відповідне збільшення своєї частки у праві спільної часткової власності, якщо поліпшення спільного майна, які не можна відокремити, зроблені ним своїм коштом за згодою всіх співвласників, з додержанням встановленого порядку використання спільного майна.

Відповідно до статті 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.

Отже, з матеріалів справи вбачається, що позивач без отримання згоди інших співвласників будинку та без отримання дозвільних документів для забудови належної йому земельної ділянки здійснив прибудову (реконструкцію) до частини будинку, яка фактично відокремлена в приміщення (квартиру) АДРЕСА_1 .

Згідно плану технічного паспорта на житловий будинок, який було виготовлено в 2019 році (а.с.34-36 т.1) площа приміщень №3, яке займає позивач з сім`єю, змінилася в порівнянні з 2015 роком (технічний паспорт на житловий будинок від 2015 року а.с.16-17т.1).

Зокрема, в 2015 році приміщення АДРЕСА_1 складалося з: поз. 3-1 веранда (4,3кв.м.), поз. 3-2 кухня (6,6кв. м.), поз. кімната (10,5кв.м.), всього загальна площа 21,4кв.м.

Після здійснення самочинної прибудови та перепланування приміщення №3 стало складатися з: поз.3.1. коридор (2,1 кв.м.), поз.3-2 санвузол (3,3кв.м.), поз.3-3 кухня (8,0кв.м.), поз. 3-4 житлова кімната (17,0кв.м.), поз. 3-5 житлова кімната (10,5кв. м.), всього загальна площа 40,9кв.м.

Слід зазначити, що вказана площа приміщень та їх призначення не відповідає плану приміщень, який міститься в ескізі намірів забудови, який подавався позивачем разом з іншими документами для отримання паспорту забудови (а.с.33 т.1).

Також вбачається, що окрім відсутності згоди співвласників будинку на прибудову, однією з підстав відмови у видачі паспорту забудови стало те, що частина житлового будинку, яку фактично займає позивач та здійснена ним прибудова, розташована в межах червоних ліній перспективного розвитку АДРЕСА_2 , що було встановлено Департаментом містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради в результаті дослідження наданих позивачем документів на отримання паспорту забудови, зокрема ескізу намірів забудови з доданим до нього викопіюванням з генерального плану (М1:500) та ситуаційного плану (М1:2000) (а.с. 29,30 т.1).

З метою з`ясування правомірності відмови Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради у погодженні забудови з підстав її здійснення в межах червоних ліній, в судовому засіданні були отриманні пояснення начальника служби містобудівного кадастру Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради Давидюка С.В. в якості спеціаліста згідно ст.74 ЦПК України.

Так спеціалісту було надано для огляду матеріали ескізних намірів забудови (реконструкції належної частини житлового будинку з прибудовою за адресою: АДРЕСА_2 ) в тому числі викопіюванням з генерального плану (М1:500) та ситуаційного плану (М1:2000), за результатами чого спеціаліст ОСОБА_7 вказав, що на аркуші справі 29 (Генеральний план) та аркуші справи 30 (Ситуаційний план) виділено будинок, який розташований в межах червоних ліній по АДРЕСА_2 .

Відносно доводів представника позивача про відсутність в матеріалах справи висновку судового експерта щодо розташування прибудови в межах червоних ліній, і що пояснення спеціаліста не є засобом доказування згідно ст. 76 ЦПК України суд зауважує, що пояснення спеціаліста оцінюються судом разом з іншими доказами, зокрема, Генеральним планом (а.с.29) та Ситуаційним планом (а.с.30), які були виготовлені на замовлення позивача з метою отримання дозволу на реконструкцію будинку. Саме встановлення уповноваженим органом під час перевірки наданих позивачем документів для видачі паспорту забудови факту ведення забудови в межах червоних ліній, що згідно пункту 1.3 ДБН В.2.3-5-2001 «Вулиці і дороги населених пунктів» заборонялося, стало однією з підстав для відмови в наданні дозволу.

В свою чергу, позивач не надав доказів в спростування доводів відповідачів, що самочинно здійснена реконструкція власної частини житлового будинку та перебудова господарських споруд проведена за межами червоних ліній.

Крім того, позивачем не доведено у суді відсутність істотних порушень будівельних норм і правил у збудованому об`єкті нерухомості.

Наданий позивачем висновок судового експерта №714/07-2019 за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 26.074.2019р. не береться судом до уваги, оскільки під час складання висновку про відповідність об`ємно-планувальних та коструктивних рішень самочинно побудованої прибудови до житлового будинку по АДРЕСА_2 вимогам нормативно-технічної документації не досліджувалося питання на відповідність такої самочинної прибудови вимогам плану просторового розвитку території територіальної громади або генерального плану населеного пункту, обмеження використання території у межах визначених функціональних зон, зокрема відступів від червоних ліній, які розділяють території забудови та території іншого призначення. Зокрема у висновку відсутні відомості, щодо дотримання вимог ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій», ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій», а також вимогам ДБН В.2.3-5:2018 «Вулиці та дороги населених пунктів».

Крім того, висновок судового експерта не може підміняти собою дозвільну документацію на здійснення будівництва.

Слід також зазначити, що позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта за адресою: АДРЕСА_2 та накладено штраф, який позивачем було сплачено.

Також позивачем не було отримано згоди на реконструкцію від одного із співвласників будинку, а саме ОСОБА_2 , чого вимагає стаття 358 ЦК України та Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Судом не беруться до уваги доводи представника позивача щодо відсутності будь-яких обмежень на забудову у технічній документації на земельну ділянку, оскільки це не знімає з позивача обов`язку дотримуватися загальних правил здійснення забудови земельної ділянки та введення будинку в експлуатацію.

З цих же підстав не беруться до уваги доводи представника позивача про фактичне розташування будинку до його реконструкції в межах червоних ліній. Нове будівництв має здійснюватися виходячи з вимог, які ставляться на момент забудови земельної ділянки.

Доводи позивача про те, що замовлений ним в Комунальному підприємстві «Містобудівна політика м. Житомира» Житомирської міської ради Ескіз намірів забудови є доказом погодження Житомирської міської ради про дозвіл на забудову, не беруться судом до уваги, оскільки Ескіз намірів забудови є лише підставою для видачі містобудівних документів, зокрема, будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Таким чином позивачем не доведено, що ним було дотримано порядок отримання дозволу на забудову земельної ділянки, або йому неправомірно було відмовлено в отриманні такого дозволу. Позивачем не спростовано істотність допущених ним порушень будівельних норм та правил при здійсненні будівництва об`єкта нерухомості.

Зазначене виключає можливість визнання права власності на самочинне будівництво.

Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позов задоволенню не підлягає у повному обсязі.

Відповідно до ст.141 ЦПК України судові витрати у виді сплати судового збору у розмірі 1700 грн. 00 коп. покладаються на позивача.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 141, 264, 265 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Житомирської міської ради, Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на самочинно збудоване нерухоме майно - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м. Житомира шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач: Житомирська міська рада, місцезнаходження за адресою: м. Житомир, м-н С.П.Корольова 4/2, .

Відповідач: Департамент містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради, місцезнаходження за адресою: м. Житомир, вул.Покровська, 6, .

Відповідач: ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_5 .

Відповідач: ОСОБА_3 , адреса: АДРЕСА_6 (представник за довіреністю: ОСОБА_6 : АДРЕСА_2 ).

Третя особа: Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради, місцезнаходження за адресою: м. Житомир, м-н С.П. Корольова, 6, .

Головуючий суддя О. Й. Адамович

Дата складання повного тексту рішення: 26.07.21.