ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
УХВАЛА

25 березня 2021 року

м. Харків

справа № 619/3847/15-ц

провадження № 22-ц/818/1534/21

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді Тичкової О.Ю.,

суддів Маміної О.В., Кругової С.С.,

за участю секретаря судового засідання Супрун Я.С.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідачі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_1 про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Дергачівського районного суду м. Харкова від 24 липня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про виключення позивача як батька дитини з актового запису про народження ,

УСТАНОВИВ:

У вересні 2015 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом, у якому просив виключити відомості про його батьківство з актового запису № 169 від 19.08.2014 внесеного ВДРАЦС реєстраційної служби Дергачівського районного управління юстиції у Харківській області.

Позов мотивований тим, що 12 жовтня 2013 року він уклав шлюб з ОСОБА_4 , який був зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Чугуєву реєстраційної служби Чугуївського міськрайонного управління юстиції у Харківської області за актовим записом № 323. 17 березня 2014 року рішенням Дергачівського районного суду Харківської області шлюб було розірвано. Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дергачівського районного управління юстиції у Харківській області зроблено актовий запис №169 від 19.08.2014 року про те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у відповідачки народився син ОСОБА_5 . Батьком народженої дитини згідно з ч. 1 ст. 122 Сімейного кодексу України було записано його. Однак, він з цим не згоден. З моменту реєстрації шлюбу, тобто з 12.10.2013 року і до народження дитини ІНФОРМАЦІЯ_2 пройшло менше 9 місяців. Також зазначає, що з моменту реєстрації шлюбу - 12.10.2013 року і до його розірвання - 17.03.2014 року відповідачка у справі про свою вагітність його не повідомляла, вона зазначений факт приховала. Якби йому був відомий зазначений факт, то він повідомив би про це суд під час розгляду справи про розірвання шлюбу. Також відповідачка факт вагітності приховала і від суду при розгляді справи про розірвання шлюбу, так як відповідно до ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу не може бути пред`явлений протягом вагітності дружини. За його ініціативою для проведення аналізу у нього було відібрано сіменну рідину. Відповідно до аналізу сіменної рідини № Е-587 (сперматограми), проведеного Медичним Центром «Екомед», в графі примітка зазначається, що особливу увагу звернути на передміхурову залозу. Астенозооспермія тривалістю не менше 5 років. Потребується лікування безпліддя. З вищезазначеного можна зробити висновок, що на час зачаття дитини у нього було безпліддя і він не міг бути біологічним батьком дитини.

Рішенням Дергачівського районного суду м. Харкова від 15 жовтня 2015 року позов ОСОБА_1 задоволено. Виключено відомості про батька ОСОБА_1 з актового запису № 169 від 19.08.2014 року про народження ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , внесені ВДРАЦСРС Дергачівського районного управління юстиції у Харківській області.

Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 24 листопада 2020 року задоволено заяву ОСОБА_2 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Дергачівського райсуду Харківської області від 15 жовтня 2015 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про виключення відомостей про батька дитини з актового запису про народження.Скасовано судове рішення Дергачівського райсуду Харківської області від 15 жовтня 2015 року.Відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про виключення відомостей про батька дитини з актового запису про народження.

Рішення суду мотивоване тим, що висновок у рішенні Дергачівського райсуду Харківської області від 15.10.2015, а саме: «Відповідно до аналізу сіменної рідини № Е-587 (сперматограми), проведеного Медичним Центром «Екомед» в графі примітка, зазначається, що особливу увагу звернути на передміхурову залозу. Астенозооспермія тривалістю не менше 5 років. Потребується лікування безпліддя. З вищезазначеного слідує, що на час зачаття дитини у нього було безпліддя і він не міг бути біологічним батьком дитини» є передчасним. Отже, наявність наведених обставин, що не були відомі заявнику, а також суду під час розгляду справи, є істотними для справи обставинами, які, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 423 ЦПК України, дають підстави для перегляду рішення суду 15.10.2015 у зв`язку із нововиявленими обставинами

В апеляційній скарзі ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_1 посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду скасувати, ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до апеляційного суду із клопотанням про призначення у справі судової молекулярно-генетичної експертизи, посилаючись на те, що саме тест ДНК є належним доказом в даній категорії справи та його проведення безпосередньо буде слугувати інтересам дитини, а також слугуватиме для прийняття обґрунтованого рішення у справі.

На вирішення експертизи просив поставити питання:

1.Чи є біологічна спорідненість між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_6 , ( ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_4 як батька та сина?

Проведення експертизи просив доручити експертам Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (61036, м. Харків, вул. Ковтуна, 34).

Відповідачка та її представники проти задоволення клопотання заперечували, оскільки воно заявлене з порушенням вимог процесуального права. В суді першої інстанції позивач проти призначення зазначеної експертизи за клопотанням відповідачки заперечував, вважав що в матеріалах справи достатньо доказів на підтвердження його позову, що підтверджується матеріалами справи. Тому втратив процесуальне право на задоволення клопотання про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи в суді апеляційної інстанції.

Заслухавши доповідь судді, пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи заявленого клопотання, суд вважає, що клопотання про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи підлягає задоволенню.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо та сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумнів щодо їх правильності.

Згідно роз`яснень, які містяться у постанові Верховного Суду від 25 серпня 2020 року по справі №478/690/18 висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства.

Судова колегія відхиляє заперечення відповідачки проти задоволення заявленого позивачем клопотання та вважає її поведінку суперечливою. В суді першої інстанції ОСОБА_2 сама просила призначити молекулярно-генетичної експертизу, але у задоволенні зазначеного клопотання їй було відмовлено.

Оскільки завданням цивільного судочинства є справедливий розгляд і вирішення цивільних справ, для з`ясування обставин справи необхідні спеціальні знання, з метою встановлення істини у дійсній цивільній справі колегія суддів вважає, що клопотання позивача про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи підлягає задоволенню.

Згідно п.5 ч.1 ст.252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

За таких обставин, провадження у справі на час проведення судової молекулярно-генетичної експертизи підлягає зупиненню.

Керуючись ст.ст.103, 104, 252ЦПК України суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_1 про призначення у справі судової молекулярно-генетичної експертизи задовольнити.

Призначити у справі за позовом за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про виключення позивача як батька дитини з актового запису про народження молекулярно-генетичну експертизу, на вирішення якої поставити питання:

1. Чи є біологічна спорідненість між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_6 , ( ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_4 як батька та сина?

Проведення експертизи доручити експертам Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, яке розташоване за адресою: 61036, м. Харків, вул. Ковтуна, 34.

Попередити експерта про кримінальну відповідальність по ст. ст.384, 385 КК України.

Оплату за проведення експертизи покласти на ОСОБА_1 .

Роз`яснити сторонам наслідки ухилення від участі в експертизі відповідно до ст.109 ЦПК України та наслідки не оплати судової експертизи відповідно до ст.139 ЦПК України.

На час проведення експертизи провадження у справі зупинити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку в частині зупинення провадження у справі безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складений 25 березня 2021 року.

Головуючий О.Ю. Тичкова

Судді С.С. Кругова

О.В. Маміна