Заводський районний суд м. Запоріжжя
Справа № 332/3063/20
Провадження № 2/332/234/21
28 липня 2021 р. м. Запоріжжя
Заводський районний суд м. Запоріжжя у складі:
головуючого судді: Яцуна О.С.,
за участю секретаря: Мусаєва Р.Д.,
розглянувши заочно у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в м. Запоріжжя цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Степанова Наталія Гарріївна, до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину, -
У листопаді 2020 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Степанова Наталія Гарріївна, звернулася до Заводського районного суду м. Запоріжжя із позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину.
Ухвалою судді Заводського районного суду м. Запоріжжя від 10.12.2020 позовну заяву було залишено без руху для усунення недоліків.
Ухвалою судді Заводського районного суду м. Запоріжжя від 10.12.2020 заяву ОСОБА_1 про забезпечення позву було повернуто заявнику.
Ухвалою судді Заводського районного суду м. Запоріжжя від 28.12.2020 позовну заяву було прийнято до розгляду, відкрите загальне позовне провадження, справу призначено до підготовчого засідання на 27.01.2021.
Ухвалою суду від 28.12.2020 було задоволено заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, накладено арешт на спірне спадкове майно.
Ухвалою суду від 27.01.2021 було задоволено клопотання позивача про витребування доказів.
Ухвалою суду від 03.03.2021 було закрито підготовче провадження. Справу призначено до судового розгляду на 19.04.2021.
Від представника позивача адвоката Степанової Н.Г., надійшла заява про розгляд справи без участі позивача та її представника, позовні вимоги підтримують та просять їх задовольнити, не заперечують щодо винесення заочного рішення.
Відповідач належним чином повідомлена про дату, час і місце судового розгляду справи, однак до судового засідання повторно не з`явилася, причину своєї неявки суду не повідомила, відзиву не подала, а тому суд прийшов до переконання про можливість розгляду справи за її відсутності.
На підставі наявних у справі доказів, суд ухвалює рішення про заочний розгляд справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.
Суд, з`ясувавши позицію сторін, покази свідка, дослідивши та оцінивши надані докази, у їх сукупності, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Спадкоємицею за законом першої черги після померлого ОСОБА_4 є донька ОСОБА_1 . Спорідненість між батьком та донькою, а також зміна прізвища доньки підтверджується свідоцтвом про народження, серія НОМЕР_3 та свідоцтвом про укладення шлюбу, серія НОМЕР_4 (а.с. 12-13).
Спадкоємицею другої черги є рідна сестра померлого ОСОБА_2 . Спорідненість між братом і сестрою підтверджується свідоцтвами про народження, серія НОМЕР_5 , а зміна прізвища сестри підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу, серія НОМЕР_6 (а.с. 83 та 83 зворотній бік).
Згідно постанови приватного нотаріуса Запорізького нотаріального округу Мельник Олени Геннадіївни № 287/02-31 від 26.06.2020 року ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на все майно, що залишилось після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , враховуючи те, що ОСОБА_1 не звернулася до нотаріальної контори вчасно та не продовжила строк на прийняття спадщини в судовому порядку (а.с. 15).
Крім зазначеного, свідок з боку позивача ОСОБА_5 , у судовому засіданні пояснила, що вона проживала разом із ОСОБА_4 більше 20 років у її квартирі без реєстрації шлюбу. У ОСОБА_4 є донька ОСОБА_1 , яка проживає із матір`ю у Тернопільській області та рідна сестра ОСОБА_2 . Відносини у батька із донькою були добрі. 03.04.2019 донька була на дні народженні батька. Через те, що ОСОБА_1 не користується мобільними телефонами, зв`язок із батьком вони тримали через її мати, яка часто працює закордоном. ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 помер на дачі. Про смерть свідок сповістила сестру ОСОБА_2 , остання не змогла сповістити про смерть батька його донці. У лютому 2021 року, коли перебирала документи померлого, знайшла номер телефону першої дружини померлого, подзвонила їй та повідомили про смерть ОСОБА_4 .
Відповідно до загальних положень про спадкування, викладених у статтях 1220, 1222, 1270 Цивільного кодексу України, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, початком перебігу якого є час її відкриття.
За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Згідно із частиною першою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
За положеннями ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.
Законодавство не встановлює конкретний перелік поважних причин пропуску строку на подачу заяви про прийняття спадщини та такі причини оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи.
Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Так, згідно довідки лікаря амбулаторії загальної практики сімейної медицини Зерянської сільської ради ОСОБА_1 знаходилась на амбулаторному лікуванні з 09.05.2019 по 10.07.2019 (а.с. 17).
Згідно виписки № 4719 ОСОБА_1 перебувала на стаціонарному лікуванні в КНП «Більче-Золотецька обласна лікарня реабілітації» ТОР з 15.10.2019 по 06.11.2019 (а.с. 18).
Згідно виписки № 121 ОСОБА_1 перебувала на стаціонарному лікуванні в КНП «Більче-Золотецька обласна лікарня реабілітації» ТОР з 20.01.2020 по 10.02.2020 (а.с. 19).
Згідно довідки виконкому Озерянської сільської ради № 587 від 08.07.2020, виданої на ім`я ОСОБА_3 , її дочка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , постійно проживає без реєстрації з нею з 31.07.2015 за адресою: АДРЕСА_3 (а.с. 16).
Пунктом 1 постанови КМУ № 211 від 11.03.2020 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (зі змінами) був установлений з 12.03.2020 на всій території України карантин. Згідно п.п. 4 п. 2 з 18.03.2020 по 22.05.2020 було заборонено заїзд на територію автостанцій автобусів, які здійснюють перевезення пасажирів у приміському, міжміському внутрішньообласному і міжобласному сполученні, регулярні та нерегулярні перевезення пасажирів автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському, внутрішньообласному та міжобласному сполученні, зокрема пасажирські перевезення на міських автобусних маршрутах у режимі маршрутного таксі.
Відповідно до положень ст. 63 Закону України «Про нотаріат» в редакції, яка діяла на момент відкриття спадщини, нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.
Згідно з пунктами 7, 209, 188, 214 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 03.03.2004 № 20/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 283/8882 (чинних на час виникнення спірних правовідносин), довідки про заповіти (про наявність заповіту, його зміст та ін.) видаються особам, щодо яких було складено заповіт, а також органам, переліченим в абзаці третьому пункту 7, та спадкоємцям за законом тільки після смерті заповідача за умови подання свідоцтва про його смерть. При підготовці до видачі свідоцтва про право на спадщину за законом або заповітом нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом шляхом витребування відповідних доказів перевіряє: факт смерті спадкодавця, наявність заповіту, наявність та чинність спадкового договору, час і місце відкриття спадщини, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво; перевіряє коло осіб, які мають право на обов`язкову частку в спадщині. Нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі.
Відповідно до ч. 2 ст. 46-1 Закону України «Про нотаріат» нотаріус під час вчинення нотаріальних дій обов`язково використовує відомості Єдиного державного демографічного реєстру.
Дані про те, що нотаріус намагався дізнатися адресу місця проживання спадкоємиці за законом ОСОБА_1 з використанням даних Єдиного державного демографічного реєстру відсутні, хоча нотаріус мав таку можливість і за таких обставин зобов`язаний був це зробити.
На переконання суду нотаріус, якому відома особа спадкоємця, та який має реальну змогу встановити його місце проживання або роботи зобов`язаний повідомити спадкоємця про відкриття спадщини особисто або листом, тобто в порядку, визначеному ч. 1 ст. 63 Закону України «Про нотаріат».
Виклик спадкоємця через опублікування оголошення чи повідомлення у пресі (ч. 2 ст. 63 Закону України «Про нотаріат») здійснюється при відсутності у нотаріуса інформації про особи спадкоємців, місця її проживання або роботи та за умови, що у нотаріуса відсутній доступ до такої інформації.
Враховуючи стан здоров`я позивачки, часте перебування її на стаціонарному та амбулаторному лікуванні, проживання позивачки окремо від спадкодавця, у селі в іншій області та певні карантинні обмеження, які діяли на території України, а також те, що нотаріусом не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємиці за законом, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини, що відповідно до ч. 2 ст. 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
Статтею 1301 ЦК України визначено, що свідоцтво про право на спадщину визнається недійсним за рішенням суду, якщо буде встановлено, що особа, якій воно видане, не мала права на спадкування, а також в інших випадках, встановлених законом.
Відповідно до пункту 27 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» підставами для визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину можуть бути: визнання заповіту недійсним, визнання відмови від спадщини недійсною, визнання шлюбу недійсним, порушення у зв`язку з видачею свідоцтва про право на спадщину прав інших осіб тощо.
Відповідно до норм статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадщину почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від їх прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
Нормами ст.ст. 1261, 1262 ЦК України встановлено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у другу чергу рідні брати та сестри.
Отримання відповідачкою ОСОБА_2 , яка є спадкоємицею другої черги, свідоцтва про право на спадщину після померлого ОСОБА_4 порушує права позивачки ОСОБА_1 на отримання спадщини в першу чергу, тому позовні вимоги про визнання свідоцтв про право на спадщину за законом суд вважає законними та такими, що підлягають задоволенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Вимога позивача щодо стягнення витрат на правову допомогу задоволенню не підлягає, оскільки належного розрахунку правничої допомоги до суду позивачем не подано.
Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 141, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_7 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 ), в інтересах якої діє адвокат Степанова Наталія Гарріївна, до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_8 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_5 ) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину задовольнити частково.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини за законом після ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , протягом двох місяців з дня набрання чинності судового рішення.
- свідоцтво про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_2 , видане ОСОБА_2 приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Гармашовим Георгієм Миколайовичем 11.02.2020, номер запису про право в державному реєстрі 30770088.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_8 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_5 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_7 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 ) судовий збір у розмірі 3 363,20 грн.
В іншій частині позову ОСОБА_1 відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Запорізького апеляційного суду.
У відповідності до п.п. 15.5 п.п. 15 п.1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.
Суддя О.С. Яцун