Ухвала

29 липня 2021 року

місто Київ

справа № 761/12468/16-ц

провадження № 61-12064ск21

Верховний Суд у складі судді Першої судової палати Касаційного цивільного суду Погрібного С. О. вивчив касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 02 лютого 2021 року

у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 19 липня 2021 року звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Київського апеляційного суду від 02 лютого 2021 року.

Касаційну скаргу подано без додержання вимог процесуального закону, чинного на момент звернення зі скаргою.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

За правилами частини першої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними.

Суд виходить з того, що підстави пропуску строків можуть бути визнані поважними, зокрема, у тому випадку, якщо таке недотримання строків касаційного оскарження зумовлене діями (бездіяльністю) суду апеляційної інстанції, а так само наявністю інших об`єктивних перешкод, що безумовно перешкоджали скаржникові своєчасному зверненню з такою скаргою.

Зі змісту рішення суду апеляційної інстанції випливає, що це рішення ухвалено 02 лютого 2021 року, касаційна скарга на таке рішення подана 19 липня 2021 року, отже із пропуском строку, встановленого частиною першою статті 390 ЦПК України.

До касаційної скарги додано клопотання, у якому заявник просить поновити строк на касаційне оскарження, оскільки копію рішення суду апеляційної інстанції заявником отримано 18 червня 2021 року.

На підтвердження дати отримання заявником копії оскаржуваного рішення до клопотання додана копія розписки, складеної у Шевченківському районному суді міста Києва.

Зазначені обставини, на переконання заявника, свідчать про поважність причини пропуску строку на касаційне оскарження.

Верховний Суд дослідив подану касаційну скаргу та додані до неї документи, за результатом чого зробив такі висновки.

Європейський суд з прав людини зазначає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (справа «Олександр Шевченко проти України» від 26 квітня 2007 року, справа «Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року).

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Отже, вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком для осіб, які беруть участь у справі і безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У справі «Устименко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сама концепція «поважних причин» не є чіткою, тому для національних судів ще важливішим було вказати причини свого рішення про поновлення пропущеного строку і відновлення провадження у справі заявника.

Верховний Суд, вивчивши доводи клопотання та оглянувши додані до нього письмові докази на підтвердження поважності причини пропуску процесуального строку звернення з такою скаргою, встановив, що відсутні доводи щодо неотримання заявником та/або його представником копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції раніше, а також вчинення заявником процесуальних дій з метою отримання копії зазначеного рішення у період з 02 лютого 2021 року до 18 червня 2021 року або наявності перешкод в її отриманні.

Верховний Суд зробив висновок, що зазначення заявником дати отримання копії оскаржуваного рішення за спливом значного проміжку часу (понад п`ять місяців) без належного обґрунтування причини пропуску процесуального строку, тобто наведення об`єктивних обставин неможливості отримання, протягом зазначеного періоду копії цього рішення, не може слугувати єдиною підставою для поновлення пропущеного строку.

За наведених обставин заявнику потрібно подати обґрунтоване клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження рішення суду апеляційної інстанції із наведенням поважних причин пропуску такого строку та надати відповідні письмові докази на підтвердження поважності таких причин.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених

статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Суд роз`яснює, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (частина третя статті 185 ЦПК України).

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 02 лютого 2021 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів, залишити без руху.

Надати для усунення зазначених недоліків строк тривалістю в десять дніввід моменту отримання копії цієї ухвали суду.

У разі невиконання у встановлений строк цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Погрібний