Справа № 643/1897/21
Провадження № 2/643/2757/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.02.2021 року Московський районний суд м.Харкова у складі: головуючого судді-Майстренко О.М., за участю секретаря Шабатько Л.М. , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м.Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання житлових кооперативів «Левада » про визнання права власності в порядку спадкування за законом , суд,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду з позовом до відповідача та просить суд визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті матері - ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1

В обґрунтування позовної заяви позивачка зазначає, що на підставі рішення Московського районного суду м. Харкова від 05.12.2013 року, ухвали апеляційного суду Харківської області від 23.07.2014 року матері позивачки - ОСОБА_2 на праві власності належала квартира АДРЕСА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачки ОСОБА_2 . Єдиною спадкоємицею за законом першої черги після смерті матері є її дочка- позивачка за справою . Інших спадкоємців після її смерті немає. Заповіту мати не залишила. Спадщину позивачка прийняла, оскільки на день смерті матері була зареєстрована та проживала разом з нею за адресою : АДРЕСА_2 . Також подала за місцем смерті матері до Докучаєвської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини . Однак, коли вона звернулася до нотаріальної контори для оформлення спадщини Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 06.08.2014 року позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті матері, у зв`язку з відсутністю державної реєстрації правовстановлюючого документу - рішення Московського районного суду м. Харкова від 05.12.2013 р. № 643/13593/13-ц, 2/643/4642/13. Право власності своєчасно не було зареєстровано матір`ю позивачки , оскільки рішення Московського районного суду було постановлено 05.12.2013 року, а мати померла ІНФОРМАЦІЯ_1 до набрання ним чинності та апеляційний суд слухав справу та постановив ухвалу вже за участю позивача, як правонаступника. На сьогоднішній час м. Докучаєвськ Донецької області є територією незаконних збройних формувань ДНР, у зв`язку з чим позивачка не може оформити спадщину у нотаріальній конторі м. Докучаєвська, у зв`язку з чим звернулась до суду з позовною заявою за визнання за нею права власності на квартиру після смерті матері.

Позивач та її представник в судове засідання не з`явились, надали заяву, в якій позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили слухати справу у їх відсутінсть .

Представник відповідача надав заяву , в якій просить розглядати справу у відсутність представника відповідача , проти позову не заперечує.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею

У зв`язку з тим, що розгляд справи відбувався за відсутності сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи,поданим відповіднодо цьогоКодексу,в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів,поданих учасниками справи або витребуваних судому передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду.

Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків,передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень,крім випадків,встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, повязаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним та обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права з дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно зясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.

Європейський суд з прав людини вказав, щопункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи(Проніна проти України, №63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Крім того, згідно ч.1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(ратифіковано Україною 17.07.1997 року, набула чинності для України 11.09.1997 року) та правових позицій, викладених в рішенні Європейського Суду з прав людини по справі «Бендерський проти України (заява № 22750/02 параграф 42) - відповідно до практики, яка відображає принцип здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватись в світлині обставин кожної справи. Право може вважатися ефективним, тільки якщо зауваження сторін насправді «заслухані», тобто належним чином вивчені судом.

За вимогами ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд встановлює такі питання: чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню для цих правовідносин.

Суд, дослідив матеріали справи, вважає, що заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що на підставі рішення Московського районного суду м. Харкова від 05.12.2013 року, ухвали апеляційного суду Харківської області від 23.07.2014 року ОСОБА_2 на праві власності належала квартира АДРЕСА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла, що підтверджується копіює свідоцтва про смерть НОМЕР_1 виданого 09.12.2013 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Докучаєвського міського управління юстиції у Донецькій області ,актовий запис № 382.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на квартиру АДРЕСА_1 .

Спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_2 є її донька - позивач по справі, що підтверджено копією свідоцтва про народження ОСОБА_3 , серія НОМЕР_2 від 07.03.1972 року, актовий запис № 430, копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 , виданого Відділом ЗАГС «Зарічний будинок одруження » м.Н. Новгороду головного управління ЗАГС Нижегородської області 14.10.2017 року, актовий запис № 1426.

Позивач своєчасно звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері .

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 06.08.2014 року позивачці було підмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті матері у зв`язку з відсутністю державної реєстрації правовстановлюючого документу - рішення Московського районного суду м. Харкова від 05.12.2013 р. № 643/13593/13-ц, 2/643/4642/13, оскільки не було зареєстровано право власності на належну спадкодавцю квартиру у встановленому законом порядку.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 „Про судову практику у справах про спадкування" у разі смерті члена житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню,а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Частка пайового внеску, що належала померлому, входить до складу спадщини на загальних підставах. Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.

Згідно ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

У встановлений законом строк позивач звернулася із відповідною заявою до приватного нотаріуса для оформлення спадщини, однак у зв`язку із відсутністю реєстрації вказаного майна, їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Враховуючи, що позивач прийняла спадщину у встановленому законом порядку, однак позбавлена можливості її оформити, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Приймаючи до уваги вищенаведене та керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті матері - ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду через Московський районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Майстренко О.М.