Справа 524/4586/20
Провадження № 2/524/264/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2021 року Автозаводський районний суд м. Кременчука в складі головуючого судді Андрієць Д.Д., за участю секретаря Кулинич М.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кременчуці цивільну справу за позовом АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості в розмірі 102704,91 грн, ухвалив таке рішення.

ПОЗИЦІЯ ПОЗИВАЧА

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовував тим, що 05.06.2018 між ОСОБА_1 та АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» був укладений кредитний договір, відповідно до якого відповідач отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок зі сплатою відсотків за користування кредитом. Відповідач зобов`язання за вказаним договором належним чином не виконав, його заборгованість за кредитом станом на 17.03.2020 становить 104704,91 грн. Вказав, що вся актуальна інформація щодо Тарифів та Умов розміщена на сайті. З підписанням анкети-заяви відповідач погодився із тим, що він ознайомлений із інформацією щодо умов кредитування та повністю зрозумів зміст документів, розміщених на сайті. Вказав, що нарахування заборгованості було проведено відповідно до п.п 7.1. п.7, п.п. 4.23 п.4 розділу ІІ Умов і правил надання банківських послуг. В заяві про надання доказів позивач вказав, що відповідачем було поповнено картку на 2000 грн, у зв`язку із чим зменшилась сума заборгованості до 102704,91 грн, яку і просив стягнути.

ЗАПЕРЕЧЕННЯ ВІДПОВІДАЧА

В своєму відзиві відповідач вказав, що проти задоволення позову заперечує, посилаючись на правову позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену в постанові від 03.07.2019 у справі 342/180/17. Зазначив, що підписана ним анкета-заява не містить відомостей про процентну ставку та умов відповідальності за порушення зобов`язання. Звертав увагу на те, що позивачем не підтверджено те, що саме ці Умови кредитування, на які він, позивач, посилається, відповідач розумів, ознайомлювався та погоджувався з ними.

ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ ПО СПРАВІ

22 січня 2021 року судом постановлено ухвалу про витребування від АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» належним чином завірених копій первинних банківських документів, які підтверджують розмір та дату встановлення кредитного ліміту ОСОБА_1 ..

ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

Судом встановлено, що 05.06.2018 ОСОБА_1 було підписано анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг

З наданого позивачем розрахунку заборгованості вбачається, що станом на 17.03.2020 заборгованість за кредитним договором від 05.06.2018 становить 104704,91 грн та складається:

- загальний залишок за тілом кредиту 89388,78 грн;

- заборгованість за пенею та комісією 15316,13 грн.

НОРМИ ПРАВА

Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Відповідно до ст. 526, 610, 611, 625 ЦК України, зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного законодавства. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). В разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Згідно ст. 634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. Якщо відповідно до акта цивільного законодавства для укладення договору необхідні також передання майна або вчинення іншої дії, договір є укладеним з моменту передання відповідного майна або вчинення певної дії.(ч.ч.1,2 ст.640 ЦК України)

В частині першій статті 1048 ЦК України визначено, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.

Статтею 1054, 1055 ЦК України передбачено, що за кредитним договором банк зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним.

Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

В статті 549 ЦК України визначено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України). За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

В ч.1 ст. 81 ЦПК України зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

ОЦІНКА СУДУ

Кредитні відносини, передбачають наявність певних зобов`язань між сторонами, зокрема обов`язку кредитора надати кошти, а позичальника повернути кошти та сплатити проценти. Зобов`язання з надання кредиту, його повернення та сплати процентів є основним, а зобов`язання зі сплати штрафу та пені є додатковим до основного.

Для належного виконання зобов`язання необхідно дотримувати визначені у договорі строки (терміни), а прострочення виконання зобов`язання є його порушенням.

Розглядаючи касаційну скаргу по справі з аналогічними правовідносинами Велика Палата Верховного Суду виклала наступну правову позицію: «Велика Палата Верховного Суду вважає, що Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» «Універсальна, 30 днів пільгового періоду» та Витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку ресурс: Архів Умов та правил надання банківських послуг розміщені на сайті: https://privatbank.ua/terms/, які містяться в матеріалах даної справи не визнаються відповідачкою та не містять її підпису, тому їх не можна розцінювати як частину кредитного договору, укладеного між сторонами 18 лютого 2011 року шляхом підписання заяви-анкети. Отже відсутні підстави вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді ціну договору, яка встановлена у формі сплати процентів за користування кредитними коштами, а також відповідальність у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення термінів виконання договірних зобов`язань. … З урахуванням основних засад цивільного законодавства та необхідності особливого захисту споживача у кредитних правовідносинах, Велика Палата Верховного Суду зауважує, що пересічний споживач банківських послуг з урахуванням звичайного рівня освіти та правової обізнаності, не може ефективно здійснити свої права бути проінформованим про умови кредитування за конкретним кредитним договором, який укладений у вигляді заяви про надання кредиту та Умов та правил надання банківських послуг, оскільки Умови та правила надання банківських послуг це значний за обсягом документ, що стосується усіх аспектів надання банківських послуг та потребує як значного часу, так і відповідної фахової підготовки для розуміння цих правил тим більше співвідносно з конкретним видом кредитного договору. Тому відсутні підстави вважати, що при укладенні договору з ОСОБА_1 АТ КБ «ПриватБанк» дотримав вимог, передбачених частиною другою статті 11 Закону № 1023-XII про повідомлення споживача про умови кредитування та узгодження зі споживачем саме тих умов, про які вважав узгодженими банк. Інший висновок не відповідав би принципу справедливості, добросовісності та розумності та уможливив покладання на слабшу сторону - споживача невиправданий тягар з`ясування змісту кредитного договору.»(постанова від 03.07.2019 по справі № 342/180/17).

Застосовуючи викладену позицію Верховного Суду до правовідносин, які виникли між сторонами даної справи, суд відзначає наступне.

Долучений позивачем витяг з умов та правил надання банківських послуг не містить власноручного підпису позичальника. Однак, у наданому позивачем витязі з Умов та правил є посилання на те, що «ПІБ споживача, його підпис та його дата підпису накладені у вигляді електронного цифрового підпису»(а.с.24)

Разом із тим, суд відзначає, що позивачем не було доведено факт підписання ОСОБА_1 умов та правил надання банківських послуг за допомогою відкритого ключа, який було сформовано під час підписання анкети-заяви. Крім того, суд звернув увагу на те, що в графі «БАНК» Умов та правил міститься аналогічний за змістом текст щодо підписання їх позичальником, а не представником банку.

У зв`язку із викладеним, суд дійшов висновку про те, що банком не було доведено вимог в частині нарахування пені та комісії.

Щодо вимог позивача про стягнення з відповідача заборгованість за тілом.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 03.07.2019 по справі №342/180/17 вказала, що: «враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ КБ «ПриватБанк» не повернуті, а також вимоги частини другої статті 530 ЦК України за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, Велика Палата Верховного Суду погоджується із висновком судів попередніх інстанцій, що він вправі вимагати захисту своїх прав через суд - шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів»

З огляду на те, що долучена до позовної заяви виписка не містила відомостей щодо встановлення кредитного ліміту, судом було витребувано у позивача належним чином завірені копії первинних банківських документів, які підтверджують розмір та дату встановлення кредитного ліміту. На виконання вимог ухвали суду позивачем було долучено відомості про рух коштів по картці від 25.02.2021 та довідку про розмір встановленого кредитного ліміту.

Відповідно до п.61, 62 Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України, затвердженого Постановою Правління Національного банку України 04.07.2018 № 75, форма особових рахунків затверджується банком самостійно залежно від можливостей програмного забезпечення. Особові рахунки та виписки з них мають містити такі обов`язкові реквізити: 1) номер особового рахунку; 2) дату здійснення останньої (попередньої) операції; 3) дату здійснення поточної операції; 4) код банку, у якому відкрито рахунок; 5) код валюти; 6) суму вхідного залишку за рахунком; 7) код банку-кореспондента; 8) номер рахунку кореспондента; 9) номер документа; 10) суму операції (відповідно за дебетом або кредитом); 11) суму оборотів за дебетом та кредитом рахунку; 12) суму вихідного залишку. Виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту.

Суд відзначає, що з наданих банком виписок по картці НОМЕР_1 в розділі «Деталі операції» відсутні відомості про проведення операції із встановлення кредитного ліміту, збільшення/зменшення його розміру.

Надана суду довідка про розмір встановленого кредитного ліміту не може бути врахована судом, як беззаперечний доказ, з огляду на те, що зміст вказаного документа в повному обсязі залежав від волі позивача.

За таких обставин, враховуючи те, що банком не було доведено факт встановлення кредитного ліміті в сумі 70000 грн, а також факт використання відповідачем коштів на суму 89388,78 грн, суд дійшов висновки про те, що вимоги в частині стягнення тіла кредиту задоволенню не підлягають.

Відтак, суд вважає, що позов АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» задоволенню не підлягає.

Відповідно до ст.141 ЦПК України судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись ст. 526, 530, 610-612, 625, 1054 ЦК України, ст. 10, 12, 81, 258, 259, 263 265 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Судові витрати покласти на позивача.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Д.Д.Андрієць