Провадження № 2/756/5235/21
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

02 серпня 2021 року місто Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Ткач М.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення від сплати аліментів -

УСТАНОВИВ:

У липні 2021 року до Оболонського районного суду м. Києва звернувся ОСОБА_1 із позовом до відповідача ОСОБА_2 про звільнення від сплати аліментів.

Одночасно у поданому позові позивач ОСОБА_1 просить звільнити його від сплати судового збору. В обгрунтування зазначає, зокрема, що з 06 січня 2021 року і по даний час знаходиться у статусі безробітнього на обліку в Подільській районній філії Київського міського центру зайнятості. Також зазначає, що доглядає матір ОСОБА_3 , 1945 року народження. Соціальної допомоги по безробіттю вистачає лише на сплату аліментів на утримання дитини ОСОБА_4 . Крім того, зазначається, що у червні 2021 позивача було призначено присяжним, однак, винагороду за виконання покладених на нього обов`язків ще не отримував. Таким чином це підтверджує його скрутний майновий та фінансовий стан.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною 3 вищезазначеної статті передбачено, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлено Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів.

Частиною 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у ч. 1 цієї статті (ч. 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір").

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (пункт 44 рішення Європейського суду з прав людини від 25.07.2005 у справі "Княт проти Польщі" ("Kniat v. Poland"), заява №71731/01; пункти 63- 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26.07.2005 у справі "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" ("Jedamski and Jedamska v. Poland"), заява №73547/01).

Правова позиція з цього питання викладена в ухвалі Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі №340/741/20.

Підставою для застосування положень статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути відомості (довідка) про розмір сукупного доходу (із всіх джерел) позивача за весь попередній рік, а також інші докази, якими об`єктивно підтверджується майновий стан позивача.

На підтвердження відсутності у позивача коштів на сплату судового збору він долучає до матеріалів, зокрема, довідку з Реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування Пенсійного фонду України за звітний період з 2003 по 2020 року від 11.06.2021 року; довідку щодо надання інформації з Державної казначейської служби України від 09.02.2021 року; довідку з Подільської районної філії Київського міського центру зайнятості від 02 лютого 2021 року № 285.1-425/21, довідку Подільської районної філії Київського міського центру зайнятості про дохід з 06.01.2021 по 31.05.2021, деталізацію списань за кредитом (липень 2020р.) з яких можливо встановити розмір отриманого позивачем доходу та які надають суду можливість встановити його матеріальний стан, а саме наявність або відсутність достатніх коштів для сплати судового збору.

Як убачається з відомостей Пенсійного фонду України в довідці форми № ОК-7, станом на 11.06.2021, дохід ОСОБА_1 за 2020 рік склав 57784,00 грн.

Таким чином заявником не надано доказів того, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік та інших доказів, на яких ґрунтуються вимоги позовної заяви.

Також, з наведеного та наданих доказів вбачається, що позивач не є суб`єктом, на якого розповсюджується дія законодавства щодо звільнення від сплати судового збору.

В п. 44 рішення Європейського суду з прав людини від 12.07.2001 р. у справі "Prince Hans-Adam II of Liechtenstein проти Німеччини" зазначено, що право на доступ до суду, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, не є абсолютним і може підлягати обмеженню; такі обмеження допускаються з огляду на те, що за своїм характером право доступу потребує регулювання з боку держави.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод, Рекомендації щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя R(81)7 Комітету міністрів Ради Європи від 14 травня 1981 року не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до правосуддя.

Оскільки обставини, які зазначив позивач, відповідно до вказаних статтею Закону України "Про судовий збір", не є безумовними для звільнення від сплати судового збору, а сам позивач не надає доказів щодо наявності інших підстав для його звільнення від сплати судового збору, відтак, виходячи з наданих ним доказів, суд не вбачає правових підстав для звільнення позивача від сплати судового збору.

За таких обставин, суд відмовляє у задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору.

Оскільки позивачу відмовлено у задоволені клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем заявляється вимога немайнового характеру про звільнення від сплати аліментів.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 4 ЗУ "Про судовий збір" за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір сплачується у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" встановлено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу в розрахунку на місяць - 2270 грн.

Таким чином, позивачу необхідно сплати судовий збір в розмірі 908,00 грн. за вимогу немайнового характеру та додати оригінал документа, що підтверджує його сплату.

Крім того, ч. 7 ст. 43 ЦПК України (у редакції Закону України від 27 квітня 2021 року № 1416-ІХ) передбачено що у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Разом з тим, позивачем не були надані докази надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2-3 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ураховуючи вищенаведене, позивачу рекомендовано усунути вищевказані недоліки позовної заяви для подальшого вирішення питання щодо відкриття провадження по справі.

Суд вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Керуючись ст.175-177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення від сплати аліментів - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків заяви протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання копії даної ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу разом з усіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Ткач