№ провадження 2-п/646/29/2021
Справа № 646/4760/17
У Х В А Л А

23.03.2021 м. Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Шелест І.М.,

за участю секретаря Коммунарової А. О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Харкові заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення порядку користування квартирою,

за участю позивача ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_1 ,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , який вподальшому уточнив, про встановлення порядку користування квартирою.

Заочним рішенням Червонозаводського районного суду м. Харкова від 17.11.2020 позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення порядку користування квартирою задовольнити повністю. Визначено порядок користування квартирою квартирою АДРЕСА_1 , наступним чином: у користування ОСОБА_2 виділити житлову кімнату, площею 19,2 кв. м. та житлову кімнату, площею 16,7 кв. м. разом з балконом 4,2 кв. м.; у користуванні ОСОБА_1 виділити ізольовану кімнату, площею 11,3 кв. м., дві вбудовані шафи загальною площею 0,9 кв. м.;в загальному користуванні залишити: кухню, площею 7,1 кв. м., вбиральню, площею 1,1 кв. м., ванну кімнату, площею 2,0 кв. м., коридор, площею 7,6 кв. м. Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 1 600, 00 грн.

11.01.2021 відповідач ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про перегляд вищевказаного заочного рішення.

В обґрунтування заяви зазначено, що відповідач не була присутня при розгляді справи, а про існування вказаного заочного рішення дізналася лише 23.12.2021. Відповідно до технічного паспорту та довідки про показники об`єкту нерухомого майна від 15.12.2020 спірна квартира є 4 кімнатною квартирою, загальною площею 66,3 кв. м, житловою площею 45,8 кв. м., а не 3?кімнатною, як вказано в заочному рішенні. Також є суттєва різниця між розмірами приміщень, які вказані в заочному рішенні та їхніми дійсними розмірами. В спірній квартирі постійно мешкають відповідачка з сином. Син мешкає в кімнаті № 9 площею 8,1 кв. м, в якій відповідач зробила капітальний ремонт. Разом з заявою про перегляд заочного рішення позивач подала заяву про поновлення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення, оскільки заочне рішення не було вручене відповідачу в день його проголошення.

12.01.2021 ухвалою суду заяву відповідача про перегляд заочного рішення прийнято до провадження та призначено до розгляду у судовому засіданні.

20.01.2021 від представника позивача адвоката Алехіної О. А. до суду надійшов відзив на заяву про перегляд заочного рішення, у якій відповідач просила вказану заяву відповідача залишити без задоволення.

В обґрунтування заперечень зазначено, що відповідач була достовірно обізнана про перебування справи в суді, проте жодних заперечень та доказів на спростовання позовних вимог не подала. А посилання позивача на ту обставину, що квартира є 4?кімнатною, а не 3?кімнатною не має суттєвого значення для розгляду справи, адже фактично одна із кімнат була поділена на 2 менші шляхом встановлення перегородки, таке перепланування є самовільним і жодним чином не змінює частки співвласників та не впливає на встановлений судом порядок перепланування.

У судовому засідання відповідач заяву підтримала, просила задовольнити.

Позивач проти задоволення заяви заперечував, вважав, що такі дії відповідачки спрямовані на затягування судового розгляду.

Заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

Відповідно до п. 3?4 ч. 2, ч. 7 ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено, зокрема, обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача . До заяви про перегляд заочного рішення додаються докази, на які посилається заявник.

Таким чином, згідно чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за умов, однією з яких є поважність причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити. Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач ОСОБА_1 була обізнана про наявність даної справи в суді, що підтверджується наявною у справі заявою відповідачки ОСОБА_1 про ознайомлення з матеріалами справи (т. 1, а.с. 134). Відповідач повідомлялася про хід судової справи, дати, час та місце судових засідань шляхом направлення судової кореспонденції на адресу зареєстрованого місця проживання відповідача. Судові повістки поверталися неврученими з різних причин, зокрема «адресат відсутній за вказаною адресою» (в такому випадку у відповідності до ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місця проживання) «за закінченням терміну зберігання».

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, учасники справи, які задіяні в ході судового розгляду, зобов`язані з розумним інтервалом часу цікавитися щодо провадженням у справі, добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (див. наприклад рішення Європейського суду прав людини у справі Каракуця проти України).

Водночас, суд, на який покладено обов`язок керування справою, зобов`язаний запобігати невиправданим затягуванням, для чого використовувати всі, передбачені законодавством, процесуальні механізми.

Таким чином, доводи відповідача, що вона не була обізнана про наявність судової справи, тому була позбавлена можливості надати свої заперечення, спростовуються матеріалами справи. Підтвердження поважності причин тривалої (з 25.06.2018, коли позивач звернулась до суду з заявою про ознайомлення з матеріалами справи, до 17.11.2020, коли судом було винесено заочне рішення по справі) неявки в судові засідання, які неодноразово відкладалися, зокрема, у зв`язку з неявкою відповідача, відповідачем до суду не надано.

Отже, поважності причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити, судом не встановлено.

Доказами на обґрунтуванням заперечень відповідач визначає довідку про показники об`єкту нерухомого майна від 15.12.2020, технічний паспорт ПП «Старокостянтинівське бюро технічної інвентаризації» від 15.12.2020 на спірну квартиру АДРЕСА_1 , згідно яких квартира є 4-кімнатною, а не 3?кімнатною.

Згідно довідки про показники об`єкту нерухомого майна від 15.12.2020 у вищевказаній квартирі встановлене самовільне перепланування.

З наданого відповідачкою технічного паспорту вбачається, самовільне перепланування фактично стосується тільки однієї житлової кімнати, що має балкон, яка згідно судового рішення була виділена в користування ОСОБА_2 . Вказана кімната розділена перегородкою на дві.

Заперечення відповідачки не містять жодних вказівок на незгоду відповідачки з встановленим судом порядком користування квартирою, не містить необхідності, пропозицій або аргументів визначення іншого порядку користування. Відповідач не зазначає, що має намір просити встановити інший порядок користування квартирою.

Інші зазначені відповідачем у заяві про перегляд заочного рішення та у судовому засіданні обставини не відноситься до предмета спору та не є підставою для скасування судового рішення.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Беручи до уваги усі вищевикладені обставини, суд приходить до висновку, що підстави для скасування заочного рішення відсутні.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 12, 285, 287 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 17.11.2020 у цивільній справі № 646/4760/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення порядку користування квартирою залишити без задоволення.

Оскільки заява про перегляд заочного рішення залишена без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текс тухвали складено та підписано 23.03.2021.

Суддя І. М. Шелест