К И Ї В С Ь К И Й А П Е Л Я Ц І Й Н И Й С У Д
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 липня 2021 року місто Київ

справа № 755/20466/19

апеляційне провадження № 22-ц/824/660/2021

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача - Головачова Я.В.,

суддів: Сліпченка О.І., Стрижеуса А.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські Електромережі" на рішення Дніпровського районного суду міста Києва у складі судді Савлук Т.В. від 23 вересня 2020 року у справі за позовом приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські Електромережі" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необліковану електроенергію,

в с т а н о в и в :

Короткий зміст позовних вимог

У грудні 2019 року ПрАТ "ДТЕК Київські Електромережі" звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необліковану електроенергію.

Позов мотивовано тим, що ОСОБА_1 є споживачем електроенергії, яка постачається ПрАТ "ДТЕК Київські Електромережі" на підставі договору про користування електричною енергією № 6 від 8 вересня 2017 року, у квартиру АДРЕСА_1 .

29 травня 2018 року працівниками РЕМ "Лівобережний" проведено перевірку приладу обліку електроенергії у квартирі відповідача, в результаті якої виявлено порушення Правил користування електричною енергією, а саме: самовільне підключення прихованим способом електроустановок до електричної мережі поза приладом обліку з метою безбілкового споживання електричної енергії.

Цей факт зафіксовано актом про порушення від 29 травня 2018 року № 46530, який розглянуто 11 липня 2018 року на комісії та розраховано вартість необлікованої електроенергії відповідно до пункту 3.5. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживача Правил користування електричною енергією в сумі 15 408 грн. 77 коп.

Посилаючись на викладене, позивач просив стягнути з відповідача заборгованість за необліковану електричну енергію в розмірі 15 408 грн. 77 коп.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 23 вересня 2020 року у задоволенні позову ПрАТ "ДТЕК Київські Електромережі" відмовлено.

Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив із того, що акт порушення від 29 травня 2018 року № 46530 складений у відсутність відповідача, а тому з урахуванням пункту 53 Правил користування електричною енергією є недійсним. Матеріали справи не містять доказів належного повідомлення ОСОБА_1 про розгляд акту порушення Правил користування електричної енергії № 46530 на комісії 11 липня 2018 року. Крім того, засідання комісії може відбутися лише по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу повідомлення про її проведення, однак засідання комісії від 11 липня 2018 року проведено всупереч встановленого строку, що призвело до порушення права відповідача бути присутньою на ньому. Розрахунок заборгованості проведений позивачем з порушенням методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, оскільки взятий за основу розмір потужності 6,336 кВт є більшим від встановленого договором про користування електричної енергією розміру потужності (5 кВт), що надавалась споживачу. Позивачем не доведено порушення Правил користування електричною енергією відповідачем, оскільки не встановлено, що саме вона здійснила підключення поза приладом обліку електроенергії.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

У поданій апеляційній скарзі ПрАТ "ДТЕК Київські Електромережі", посилаючись на неправильне застосування норм матеріального і порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції і ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Скаржник зазначає, що висновок суду про незаконність акту про порушення від 29 травня 2018 року № 46530 з підстав того, що він складений у відсутність споживача є помилковим, оскільки вказаний акт містить підписи трьох працівників енергопостачальника, що відповідає пункту 53 Правил користування електричною енергією. Відповідно до цього акта демонтовано проводи із ввідного, автоматичного вимикача та підключення проводи під клемник лічильника. Відповідач належним чином повідомлялася про дату розгляду акту про порушення комісією з розгляду актів, однак на засідання комісії споживач не з`явилася. При цьому зазначення в листі повідомлення вихідної дати документа 07.06.2017 року є суто технічною помилкою. Розрахунок необлікованої електроенергії був проведений належним чином, оскільки пунктом 3.5. Методики встановлено, що потужність самовільного підключення розраховується виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів, що використані у схемі самовільного підключення до мережі та допустимого тривалого струму, а не з встановленого обсягу потужності у договорі про користування електричною енергією. Крім того, суд не врахував, що тільки споживач була зацікавлена у поза обліковому споживання електричної енергії, а також у своєму відзиві вона фактично визнала причетність до самовільного підключення, проте просила вдвічі зменшити розмір заборгованості.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

ОСОБА_1 не скористалась своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Судом установлено, що ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії, яка постачається ПрАТ "ДТЕК Київські Електромережі"у квартиру АДРЕСА_1 .

8 вересня 2017 року між ОСОБА_1 та ПрАТ "ДТЕК Київські Електромережі" укладено договір про користування електричною енергією № 6, за умовами якого електропостачальник постачає електричну енергію у необхідних обсягах відповідно до потужності 5 кВт., з гарантованим рівнем надійності, безпеки і якості, з ІІІ категорією надійності струмоприймачів споживача, а споживач своєчасно оплачує спожиту електричну енергію.

8 вересня 2017 року працівниками РЕМ "Лівобережний" складено акт № 6 встановлення/зміни/технічної перевірки/контрольного огляду/збереження пломб вузла обліку (засобу обліку), встановленого на об`єкті споживача, за адресою: АДРЕСА_2 . Під час перевірки та складання акту порушень не виявлено.

Лічильник електроенергії споживача ОСОБА_1 розташований поза межами квартири.

29 травня 2018 року під час перевірки квартири АДРЕСА_1 , в якій проживає ОСОБА_1 , представниками ПрАТ "ДТЕК Київські Електромережі" було виявлено порушення пунктів 9, 18, 36 ПКЕЕН, а саме: самовільне підключення електроустановок до електричної мережі поза приладом обліку з метою без облікового споживання електричної енергії; самовільне підключення виконано кабелем АВГ 4 мм? від до облікового АВ до квартири споживача без порушення схеми обліку; самовільне підключення виконано прихованим способом; при контрольному огляді виявити порушення можливості не існувало; при включеному навантаженні покази лічильника не змінюються; свідкам продемонстровано порушення.

На підставі виявленого порушення представниками ПрАТ "ДТЕК Київські Електромережі" було складено акт про порушення ПКЕЕН від 29 травня 2018 року № 46530.

11 липня 2018 року відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень ПКЕЕН. Комісією встановлено, що споживач ОСОБА_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 , допустила порушення ПКЕЕН.

На підставі вказаного прийнято рішення провести розрахунок вартості спожитої необлікованої електроенергії за період з 30 листопада 2017 року по 29 травня 2018 року у відповідності з пунктом 3.5 та за формулою 2.7 Методики (потужність 6,336 кВт; тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 8 год.). Сума компенсації за недораховану електроенергію становить 15 408 грн. 77 коп.

Вказане рішення відповідачем в судовому порядку не оскаржувалося.

Позиція суду апеляційної інстанції

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого рішення в цій частині, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права

За положеннями пункту 1 частини 2 статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до частини 1 статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до вимог статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї зі сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Згідно з частиною 1 статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (належне виконання).

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (частина 1 статті 611 ЦК України).

Правовідносини у сфері споживання електричної енергії, в тому числі у разі виникнення спору щодо правопорушень, регулюються Законом України "Про електроенергетику".

Відповідно до статті 26 Закону України "Про електроенергетику"від 16 жовтня 1997 року № 575/97-ВР, у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

Статтею 27 Закону України "Про електроенергетику" встановлено відповідальність за порушення законодавства про електроенергетику, визначено, що правопорушеннями в електроенергетиці, зокрема, є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку, порушення правил користування електричною енергією та інше. Методика розрахунку розміру шкоди, завданої енергопостачальнику внаслідок викрадення електроенергії, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відносини між побутовими споживачами та енергопостачальниками регулюються Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - Правила користування електричною енергією).

Згідно з пунктом 9 Правил користування електричною енергією споживання електричної енергії без приладів обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами.

У пункті 10 Правил користування електричною енергією передбачено, що засоби обліку встановлюються відповідно до вимог правил улаштування електроустановок. Засіб обліку повинен мати пломбу з відбитком повірочного клейма територіального органу Держспоживстандарту та пломбу з відбитком клейма або логотипу енергопостачальника. У разі встановлення засобу обліку в квартирі (будинку) або іншому об`єкті побутового споживача енергопостачальник складає акт про збереження пломб у двох примірниках, один з яких залишається у побутового споживача.

Відповідальність за збереження засобів обліку, встановлених у квартирі, на інших об`єктах побутового споживача, та пломб на них несе побутовий споживач (пункт 11 Правил користування електричною енергією).

Згідно з пунктом 37 Правил користування електричною енергією енергопостачальник має право: перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

Відповідно до пункту 42 Правил користування електричною енергією споживач електричної енергії зобов`язаний: забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.

У пункті 48 Правил користування електричною енергією передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладу обліку.

Відповідно до пункту 15 Правил користування електричною енергією пошкоджені засоби обліку, а також засоби обліку із зірваними або пошкодженими пломбами підлягають експертизі, що проводиться комісією у складі представників енергопостачальника та територіальних органів Держспоживстандарту або спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту. Експертиза засобу обліку, який належить побутовому споживачу або за збереження якого він відповідає, здійснюється у присутності побутового споживача. За результатами експертизи складається акт.

Згідно з пунктом 53 Правил користування електричною енергією у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню.

Відповідно до пункту 8.2.6 глави 8.2 Розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії (в редакції, чинній на момент розгляду акту комісією) на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 (трьох) уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення).

Як убачається з матеріалів справи, 29 травня 2018 року представниками ПрАТ "ДТЕК Київські Електромережі" за місцем проживання ОСОБА_1 складено акт № 46530 про порушення Правил користування електричною енергією, згідно з яким виявлено порушення пунктів 9, 18, 36 ПКЕЕН, а саме: самовільне підключення прихованим способом електроустановок до електричної мережі поза приладом обліку з метою без облікового споживання електричної енергії.

Суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що вказаний акт про порушення складений у відсутність споживача, а тому є недійсним в силу положень пункту 53 Правил користування електричною енергією.

Доводи апеляційної скарги в цій частині висновків суду першої інстанції не спростовують, оскільки акт вважається дійсним за умови його підписання трьома представниками енергопостачальника при відмові споживача у його підписанні, а не його фактичній відсутності.

Крім того, колегія суддів вважає необхідним звернути увагу на дані показів лічильника, що були зафіксовані в акті перевірки лічильника відповідача № 6 від 8 вересня 2017 року. Так, в графі показів лічильника зафіксовані дані 006897 кВт. (а.с.15). Натомість в акті про порушення від 29 травня 2018 року № 46530 в графі показів лічильника зазначено 007803 кВт. спожитої електроенергії (а.с. 16).

З наведеного убачається, що лічильник відповідача фіксував обсяг спожитої електроенергії, а тому відсутні підстави для висновку про поза облікове споживання відповідачем електроенергії у спірний період. Крім того, слід зауважити, що лічильник обліку електроенергії квартири ОСОБА_1 встановлено поза межами її квартири, а тому вона не відповідає за його збереження та пломб на ньому.

Також судом правильно встановлено, що матеріали справи не містять належного повідомлення відповідача про дату розгляду комісією акту про порушення від 29 травня 2018 року № 46530, що позбавило її права бути присутньою на засіданні та можливості надати свої заперечення.

З копії конвертів адресованих на ім`я ОСОБА_1 неможливо встановити, що конкретно їй направлялось та точну дату їх направлення. Доводи апеляційної скарги вказаного висновку суду не спростовують, а тому відхиляються колегією суддів.

Оскільки судом першої інстанції надано належну оцінку обставинам справи щодо недійсності акту про порушення ПКЕЕН, встановлено порушення порядку повідомлення відповідача про розгляд комісією акту про порушення, з якими погодився суд апеляційної інстанції, то відсутні підстави для перевірки доводів апеляційної скарги щодо правильності розрахунку вартості поза облікового споживання електричної енергії.

Посилання у апеляційній скарзі на те, що відповідач у своєму відзиві погодилася з порушеннями, зафіксованими у акті про порушення від 29 травня 2018 року, у зв`язку із чим просила зменшити надмірний розмір заборгованості, відхиляється колегією суддів, оскільки такий відзив залишений судом першої інстанції без розгляду. Крім того, з усних пояснень відповідача, які вона надала в суді першої інстанції убачається, що вона не визнає поза облікове споживання електроенергії, а її висловлювання щодо необхідності зменшення розміру заборгованості свідчить лише про те, що її майновий стан у будь-якому випадку не дозволяє сплатити визначений позивачем розмір заборгованості навіть у тому випадку, якщо суд дійде висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Інші аргументи апеляційної скарги фактично стосуються незгоди скаржника з мотивами оскаржуваного судового рішення виключно з формальних міркувань, та додаткового правового аналізу не потребують.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов'язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Ураховуючи встановлені судом обставини, рішення суду першої інстанції ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, що відповідно до статі 375 ЦПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а судового рішення без змін.

Керуючись статтями 367, 374, 376, 381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські Електромережі" залишити без задоволення.

Рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 23 вересня 2020 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді: