Справа № 629/2563/18
Номер провадження 2/629/14/21
УХВАЛ А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2021 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі: головуючого судді Смірнової Н.А., за участю секретаря Кремінь М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Лозова Харківської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поновлення порушеного права та відшкодування матеріальної шкоди та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про скасування рішення, визнання державного акту недійсним та його скасування, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про поновлення порушеного права та відшкодування матеріальної шкоди, посилаючись на те, що вона є власником житлового будинку та земельної ділянки площею 0,0660 га по АДРЕСА_1 , яка передана у її власність на підставі рішення Лозівської міської ради від 24.10.2012 року № 733. Без її дозволу сусідка ОСОБА_2 , відповідач по справі, перенесла межу між їхніми земельними ділянками вглиб її території. За результатами її звернень виконавчий комітет Лозівської міської ради створив комісію з розгляду питання відновлення межі. Комісія 01.11.2017 року обстежила обидві земельні ділянки та склала відповідний Акт, згідно якого встановлено, що металевий межовий паркан довжиною 10,64 м. між їхніми земельними ділянками зміщено на 0,83 м. в бік її земельної ділянки і її хвіртка тепер знаходиться на території відповідача. Натомість вона на місці знаходження дюбелю вклала тротуарну плитку, зробила хвіртку і таким чином позбавила її можливості користуватися даною земельною ділянкою, порушуючи при цьому її право власності на землю. 22.09.2017 року ТОВ « Геосвіт» склали Акт виносу меж її земельної ділянки в натурі та вказали поворотні точки між земельними ділянками на місцевості та закріпили їх: точка 1 - будівельним дюбелем, точки 2,3,4,5 - існуючий паркан, в присутності її та ОСОБА_2 , але відповідач відмовилась повернути межу на старе місце, в зв`язку з чим вона зверталась до поліції, оскільки вона самовільно захватила частину її земельної ділянки і встановила огорожу, зменшивши тим самим розмір її земельної ділянки на 0,83 м. Вона намагалась вирішити це питання мирним шляхом, але переговори не далі ніяких результатів. Вона вважає, що межі земельних ділянок та їх площа повинні відповідати Державним актам, тому просить поновити її порушене право користування земельною ділянкою, розташованою в АДРЕСА_1 , зобов`язавши відповідача по справі ОСОБА_2 відновити минулу межу та перенести на 0,83 м. по ширині на довжині 10,64 м. вглиб земельної ділянки ОСОБА_2 , розташованої в АДРЕСА_1 ; стягнути з відповідача по справі на її користь сплачені нею витрати, пов`язані зі звернення до суду в сумі 2341 грн. 90 коп. .

Відповідач ОСОБА_2 звернулася до суду з зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1 про визнання рішення недійсним та його скасування. В обґрунтування позову зазначила, що вона є сусідкою ОСОБА_1 багато років. 27 квітня 1999 року вона отримала рішення № 261/9 «Про передачу земельної ділянки у приватну власність» земельної ділянки площею 922 кв.м. по АДРЕСА_2 , на підставі якого отримала державний акт. Відповідач ОСОБА_1 отримала рішення Лозівської міської ради Харківської області № 733 від 24.10.2012 року про передачу в приватну власність земельної ділянки площею 0,0660 га по АДРЕСА_1 та 12 грудня 2012 року отримала державний акт серії ЯМ № 976709 для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських споруд. Вважає зроблена технічна документація із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі складена з порушенням норм земельного законодавства, а саме: відповідач є власником 2 квартир та 1/3 частини житлового будинку, але згідно діючого законодавства земельна ділянка надається тільки для обслуговування житлових будинків; відповідач підробила її підпис на акті визначення та узгодження меж землекористування, сфальшувала документ на підставі якого провела приватизацію та отримала державний акт на земельну ділянку. В зв`язку з чим просить скасувати рішення № 733 від 24.10.2012 року Лозівської міської ради Харківської області «Про передачу в приватну власність земельної ділянки» площею 0,0660 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 та визнати державний акт серії ЯМ № 976709 на право власності на земельну ділянку на ім`я ОСОБА_1 недійсним та скасувати його реєстрацію.

В судове засідання позивач за первісним позовом-відповідач за зустрічним позовом та її представник не з`явилися, представник позивача за первісним позовом-відповідача за зустрічним позовом надала до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, на задоволенні первісних позовних вимог наполягала. Проти задоволення зустрічного позову заперечувала повністю.

В судове засідання відповідач за первісним позовом-позивач за зустрічним позовом та її представник не з`явилися, представник відповідача за первісним позовом-позивача за зустрічним позовом надав до суду заяву про залишення зустрічного позову без розгляду, наслідки залишення позову без розгляду йому роз`яснені та зрозумілі. Проти задоволення первісного позову заперечував у зв`язку з його необґрунтованістю.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд вважає, що зустрічну позовну заяву необхідно залишити без розгляду з наступних підстав.

За приписами ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У відповідності до ч.ч. 1, 3 ст.13 Кодексу суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до вимог п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Перевіривши матеріали справи, оскільки залишення позову без розгляду є правом сторони позивача, визначеним цивільно-процесуальним законодавством України, розгляд справи по суті було не розпочато, суд у відповідності до вимог ст.257 ЦПК України постановляє ухвалу про залишення зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про скасування рішення, визнання державного акту недійсним та його скасування без розгляду.

Керуючись ст.ст. 257, 258, 260 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про скасування рішення, визнання державного акту недійсним та його скасування залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_2 право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Лозівський міськрайонний суд Харківської області шляхом подачі заяви про апеляційне оскарження в 15-денний строк з дня її винесення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Згідно п.3 розділу XII "Прикінцеві положення" ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя Н.А. Смірнова