ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
У Х В А Л А

23 липня 2021 року

м. Харків

Справа № 634/622/20

Провадження № 22-ц/818/5119/21

Харківський апеляційний суд у складі судді судової колегії судової палати у цивільних справах Кругової С.С., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до Приватного акціонерного товариства «Сахновщинське ім.. М.О. Ключки» про стягнення орендної плати, за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «Сахновщинське ім.. М.О. Ключки» на рішення Сахновщинського районного суду Харківської області від 9 червня 2021 року, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Сахновщинського районного суду Харківської області від 9 червня 2021 року, повний текст якого складено 11 червня 2021 року, позов задоволено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції 12 липня 2021 року через канцелярію районного суду Приватне акціонерне товариство «Сахновщинське ім.. М.О. Ключки» звернулося з апеляційною скаргою, тобто у строк передбачений чинним законодавством, з урахуванням вимог ст.354 ЦПК України та вихідних днів.

Також, апеляційна скарга містить клопотання про відстрочення ПрАТ «Сахновщинське ім. М.О. Ключки» сплати судового збору з огляду на його скрутний майновий стан на підставі ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір».

Так, до клопотання про відстрочення сплати судового збору не додано жодних доказів на підтвердження його доводів, що унеможливлює його вирішення на теперішній час.

Відповідно до пункту 1 статті 8 Закону № 3674-VI «Про судовий збір» та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення, а також зменшення або звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє клопотання про відстрочення сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У зв`язку із цим при здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до ЦПК України, Закону України "Про судовий збір", а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами сторін, з другого боку.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 63-64 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Отже, чинним законодавством визначено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення заявника від сплати судового збору. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану або статусу за своїм внутрішнім переконанням.

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору в зв`язку з тим, що особа має незадовільний майновий стан повинно бути належним чином оформлене, містити доводи та підтверджуватися доказами того, що майновий стан особи перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідач у клопотанні про відстрочення сплати судового збору посилався на положення ст.8 Закону України «Про судовий збір», яка встановлює можливість відстрочення сплати судового збору з огляду на майновий стан заявника.

Проте, суд наразі дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання відповідача про відстрочення сплати судового збору та неможливість його вирішити, адже заявником не вказано жодних конкретних обставин, які свідчать про його неспроможність сплатити судовий збір та ним не надано документів, які були б беззаперечними доказами його скрутного матеріального стану в розумінні положень статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ Про судовий збір (в редакції на час звернення з апеляційною скаргою) судовий збір з апеляційних скарг на рішення суду встановлюється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно пп.1 п.1 ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції станом на час звернення із позовом у 2020 році) за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становила 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» станом на 1 січня становив 2102 грн.

Виходячи з наведеного, по даній справі необхідно було сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги 1261,20 грн. (2102*0,4 (оскільки 1% ціни позову з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог становить менше встановленого мінімуму)=840,80*150%)

Реквізити рахунку для сплати судового збору:

Отримувач коштів ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947 Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA0020661, Код класифікації доходів бюджету 22030101 Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача) на рішення від (вказати номер справи та оскаржуване рішення суду), Харківський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Згідно з п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч.2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За таких обставин, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху та надати строк для усунення вказаних недоліків, шляхом надання Харківському апеляційному суду або доказів сплати судового збору у розмірі 1261 грн 20 коп. за вказаними реквізитами та надання до суду оригіналу платіжного документу або документів, які підтверджують доводи клопотання про відстрочення сплати судового збору (які б свідчили про майновий стан відповідача).

Керуючись ст.136, 185, ч.2 ст. 357 ЦПК України, ЗУ «Про судовий збір», ЗУ "Про Державний бюджет України на 2020 рік", суд -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Сахновщинське ім.. М.О. Ключки» на рішення Сахновщинського районного суду Харківської області від 9 червня 2021 року залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліку (надання до Харківського апеляційного суду оригіналу платіжного документу про сплату судового збору у розмірі 1261 грн 20 коп. або документів, які підтверджують доводи клопотання про відстрочення сплати судового збору (які б свідчили про майновий стан відповідача)) у термін 10 днів з дня отримання копії ухвали апеляційного суду.

Роз`яснити, що у разі не виконання вимог ухвали, апеляційну скаргу буде визнано неподаною та повернуто особі, яка з нею звернулася.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, в частині визначення судового збору касаційна скарга може бути подана протягом тридцяти днів безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя С.С. Кругова