"25" березня 2021 р. Справа № 363/2684/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2021 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі головуючого судді Баличевої М.Б., секретаря Рибка І.Є., розглянувши заяву представника ОСОБА_1 адвоката Косогор О.М. про забезпечення зустрічного позову по цивільній справі за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської в м. Києві державної адміністрації та Орган опіки та піклування Вишгородської районної державної адміністрації Київської області про визначення місця проживання дітей з матір`ю та відібрання дітей та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Вишгородської районної державної адміністрації Київської області про визначення місця проживання малолітніх дітей,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебуває вищевказана цивільна справа.

24 березня 2021 року до Вишгородського районного суду Київської області надійшла заява представника ОСОБА_1 - адвоката Косогор О.М. про забезпечення зустрічного позову, в якій остання просить забезпечити позовні вимоги шляхом визначення місця та часу спілкування малолітніх ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з батьком ОСОБА_1 : щотижня у будні дні: понеділок, вівторок, середа до 10-00 год. та у вихідні дні: кожної другої та четвертої суботи місяця: з 12-00 год. і до 24-00 год. кожної наступної за нею неділі; зобов`язати ОСОБА_2 передавати малолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , їх батьку ОСОБА_1 за місцем її проживання згідно визначеного судом часу спілкування.

Подана заява обгрунтована тим, що ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 25.09.2020 року було забезпечно первісний позов ОСОБА_2 шляхом визначення часу спілкування малолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з матір`ю ОСОБА_2 18.11.202020 року ОСОБА_1 передав ОСОБА_2 у визначеному в ухвалі місці та у визначений в ухвалі спосіб малолітніх дітей. Під час постановлення ухвали суду від 25.09.2020 року обставини спрпави полягали у тому, що малолітні діти сторін спору проживали разом з батьком за адресою: АДРЕСА_1 . Однак, вказаною ухвалою суду для матері дітей ОСОБА_2 не було визначено жодних обов`язків, які стосуються її обов`язку передавати малолітніх дітей їх батьку після закінчення визначеного судом часу для спілкування ОСОБА_2 з малолтніми дітьми. ОСОБА_2 скориставшись указаними обставинами фактично усунула батька ОСОБА_1 від спілкування з малолітніми дітьми, на свій розсуд визначаючи як, де, коли та у який спосіб мають відбуватися побачення дітей з батьком, чим свавільно втрутилася не тільки у права батька а і у права малолітніх дітей. Починаючи з 18.11.2020 року і до цього часу заявник мав можливість спілкуватися з дітьми двічі, 05.02.2021 року - день народження Мії та ІНФОРМАЦІЯ_3 під час здійснення оплати вартості гуртків, які відвідують діти у присутності матері.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Дослідивши матеріали цивільної справи та заяву про забезпечення зустрічного позову, враховуючи принципи здійснення цивільного судочинства, співмірність заходів забезпечення позову із заявленими позовними вимогами, суд приходить до наступних висновків.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 25.09.2020 року вжито заходи забезпечення позову ОСОБА_2 наступним шляхом: визначено час спілкування малолітніх дітей: доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 з матір`ю ОСОБА_2 щотижня у будні дні з 10-00 кожної середи до 12-00 кожної суботи та у вихідні дні з 12-00 кожної першої та третьої суботи до 20-00 кожної першої та третьої неділі до винесення судом рішення; зобов`язано батька ОСОБА_1 передавати малолітніх дітей ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 їх матері ОСОБА_2 за місцем її проживання згідно визначеного судом часу спілкування.

Відповідно до частини 1 статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 150 ЦПК України позов забезпечується встановленням обов`язку вчинити певні дії.

Пленум Верховного Суду України у пункті 4 Постанови «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року роз`яснив, що, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвіднесення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони вчиняти певні дії.

Згідно з частинами другою, восьмою, дев`ятою, десятою статті 7 СК України сімейні відносини можуть бути врегульовані за домовленістю (договором) між їх учасниками. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України.

Відповідно до статті 51 Конституції України кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Відповідно до приписів статей 141, 153 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою; розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини; мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом.

Питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини (частини 1- 3 статті 157 СК України).

Суд зазначає, що обставини викладені в заяві про забезпечення зустрічного позову та докази надані в їх підтвердження вказують на наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування заходів забезпечення позову.

Також судом зазначається, що негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову (встановлення побачень батька з малолітніми дітьми) з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів (втрати емоційного зв`язку між ОСОБА_1 і дітьми внаслідок відсутності спілкування протягом тривалого часу), з урахуванням законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, а тому заходи забезпечення позову, які просить застосувати ОСОБА_1 є співмірними із заявленими вимогами.

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини право на суд, захищене статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, було б ілюзорним, якби національна правова система Високої Договірної Сторони дозволяла, щоб остаточне, обов`язкове для виконання судове рішення залишалося невиконаним на шкоду будь-якій зі сторін (див. рішення у справі «Горнсбі проти Греції» (Hor№sby v. Greece), від 19 березня 1997 року, п. 40, Reports of Judgme№ts a№d Decisio№s 1997-II).

Із урахуванням цього, будь-яке можливе забезпечення позову, у випадку найменшої загрози його невиконання, є виправданим, якщо занижує поріг легітимного сподівання особи на захист свого порушеного права, і є законним, необхідним та збалансованим із правами усіх сторін спору.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін проти України» рішення від 10 лютого 2010 року).

На даний час фактично малолітні діти ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , 05.07.2017 року перебувають разом з їх матір`ю ОСОБА_2 , а батько дітей на даний час позбавлений у спілкуванні з малолітніми дітьми, оскільки ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 25.09.2020 року було визначено час спілкування малолітніх дітей з їх матір`ю ОСОБА_2 , але обов`язків для ОСОБА_2 щодо передання малолітніх дітей їх батьку, вказаною ухвалою суду не встановлено.

Крім того, із поданої ОСОБА_1 заяви про забезпечення зустрічного позову вбачається, що ОСОБА_2 на даний час вчиняє перешкоди у спілкуванні ОСОБА_1 з його малолітніми дітьми - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , як на підтвердження вказаних обставин ОСОБА_1 надано до заяви копію листа Оболонського УП ГУ НП в м. Києві від 26.01.2021 року № 103/125/51-2021 з якого вбачається, що починаючи з 18.11.2020 року по 26.01.2021 рік до вказаного управління поліції по спецлінії 102 надходило 8 звернень щодо перешкоди гр. ОСОБА_2 , ОСОБА_1 у побаченнях з спільними малолітніми дітьми ОСОБА_6 та ОСОБА_7 ; копію письмових пояснень ОСОБА_1 від 24.11.2020 року, 28.11.2020 року, 30.11.2020 року, 12.12.2020 року, 20.12.2020 року, 05.01.2021 року та заявами ОСОБА_1 від 08.01.2021 року, 01.03.2021 року, 04.03.2021 року, 12.03.2021 року, 15.03.2021 року, які надані останнім до Оболонського УП ГУ НП в м. Києві та за фактом яких триває досудове розслідування у кримінальному провадження№ 0002245 від 18.11.2020 року за ст. 182 КК України, а також аудіозаписом долученим до заяви.

Враховуючи викладене, суд вважає, що обраний ОСОБА_1 вид забезпечення позову відповідає вимогам ст. 150 ЦПК України, є співмірним із заявленими вимогами та буде сприяти відновленню та налагодженню емоційних стосунків між малолітніми дітьми та їх батьком, а тому заява про забезпечення зустрічного позову є такою, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.149-153, 353 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Заяву про забезпечення позову задовольнити.

Вжити заходи забезпечення позову наступним шляхом:

- визначити час спілкування малолітніх дітей: доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 з батьком ОСОБА_1 щотижня у будні дні: понеділок, вівторок, середа до 10.00 год.; у вихідні дні: кожної першої та третьої неділі місяця з 20.00 год. до 24.00 год. та кожної другої та четвертої суботи місяця з 12 год. і до 24.00 год. кожної другої та четвертої неділі до винесення судом рішення;

- зобов`язати матір дітей ОСОБА_2 передавати малолітніх дітей ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 їх батьку ОСОБА_1 за місцем її проживання згідно визначеного судом часу спілкування.

Ухвала підлягає негайному виконанню, оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Ухвалу суду може бути оскаржено протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Позивач за первісним позовом, відповідач за зустрічним: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 , адреса фактичного проживання: АДРЕСА_3 , паспорт громадянки України серія НОМЕР_2 .

Відповідач за первісним позовом, позивач за зустрічним: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП: НОМЕР_3 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 , паспорт громадянина України серія НОМЕР_4 .

Головуючий М.Б. Баличева