Справа № 645/5357/19
Провадження № 2-з/645/37/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 березня 2021 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м.Харкова у складі:

головуючого судді Мартинової О.М.,

секретар судових засідань Букач М.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Никонової Марини Олександрівни про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: служба у справах дітей по Немишлянському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гуменна Любов Петрівна, ОСОБА_5 про визнання правочинів недійсними, застосування реституції та поновлення пропущеного права дитини користування житлом, шляхом поновлення реєстрації місця проживання та вселення,

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: служба у справах дітей по Немишлянському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гуменна Любов Петрівна, ОСОБА_5 про визнання правочинів недійсними, застосування реституції та поновлення пропущеного права дитини користування житлом, шляхом поновлення реєстрації місця проживання та вселення.

19 березня 2021 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат Никонова М.О. звернулась до суду із заявою, у якій просить вжити заходи забезпечення позову шляхомнакладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_4 відповідно до договору, який посвідчений 26.09.2020 року приватним нотаріусом ХМНО Жовнір В.В. та зареєстрований в реєстрі за № 4420 до вирішення спору по суті.

В обґрунтування заяви про забезпечення позову вказує на те, що02.09.2019 року ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова було накладено заборону відчуження на вказану квартиру. Проте, 02.10.2020 року стало відомо, що спірна квартира вже не належить ОСОБА_3 . За договором купівлі-продажу № 4420, укладеного і посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Жовнір В.В. 26.09.2020 року, новим власником стала ОСОБА_4 . Оскільки в реєстрі значиться новий власник, то Департамент державної реєстрації Харківської міської ради повідомив, що ухвала від 02.09.2019 року не може бути зареєстрована і виконана.

Заявник зазначає, що учасники справи знали про існування заборони відчуження на квартиру, але все одно вчинили незаконні дії, тобто не виконали ухвалу суду. Таким чином, протиправна поведінка відповідача свідчить про те, що ОСОБА_3 вже вчиняє дії які можуть ускладнювати виконання майбутнього рішення суду.

Відповідно до положень ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Суд, дослідивши подану заяву, прийшов до наступного висновку.

Статтею 149 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Під забезпеченням позову розуміється вжиття судом передбачених законом заходів, які створюють реальну гарантовану можливість для виконання в майбутньому рішення по справі в разі задоволення заявленого позову.

При цьому, забезпечення позову спрямоване, перш за все, проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його тощо.

Зазначена правова норма прямо визначає як форму і порядок звернення до суду із клопотанням про вжиття заходів забезпечення позову, так і підстави для його забезпечення.

Загальною підставою для вжиття заходів забезпечення позову є наявність обставин, які свідчать або дозволяють достовірно припустити, що невжиття цих заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання майбутнього рішення суду.

При цьому відповідно до принципу змагальності сторін і загальних правил розподілу тягаря доказування обов`язок доведення підстав для застосування заходів забезпечення позову покладається на особу, яка заявляє відповідне клопотання.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: служба у справах дітей по Немишлянському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гуменна Любов Петрівна, ОСОБА_5 , у якій просить визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 від 04.12.2017 року, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , посвідчений ПН ХМНО Гуменною Л.П. та зареєстрований в реєстрі за № 6113, визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , посвідчений 26.09.2020 року ПН ХМНО Жовнір В.В., номер в реєстрі 4420, застосувати наслідки недійсності правочину, внести до Державного реєстру прав запис про скасування державної реєстрації прав, поновити реєстрацію місця проживання ОСОБА_6 в квартирі за адресою: АДРЕСА_2 .

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Никонова М.О. просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_4 відповідно до договору, який посвідчений 26.09.2020 року приватним нотаріусом ХМНО Жовнір В.В. та зареєстрований в реєстрі за № 4420 до вирішення спору по суті.

Згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 226533556 від 02.10.2020 року квартира, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , належить на праві власності ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер 4420, виданий 26.09.2020 року ПН ХМНО Жовнір В.В.

Відповідно до ч. ч. 5-7 ст. 153 ЦПК України, залежно від обставин справи, суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову, підстави його обрання та вирішує питання про зустрічне забезпечення.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки сторони позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Відповідно до п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22.12.2006 року розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Відповідно до пп.1,2 та 4 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов може забезпечуватися накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Пункт 10 ч. 1 ст. 150 ЦПК України передбачає, що позов забезпечується іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених, оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечується заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову. (ч.3 ст. 150 ЦПК України).

При вирішенні питання про застосування заходів забезпечення позову суд повинен перевірити обґрунтованість доводів заяви щодо можливості та необхідності встановлення таких обтяжень.

Отже, забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (частина 3статті 150 ЦПК України).

Відповідно правової позиції, викладеної у рішенні Конституційного Суду України від 31.05.2011 у справі № 4-рп/2011 щодо офіційного тлумачення положень частини першої статті 376 у взаємозв`язку зі статтями151,152,153 ЦПК України: "З метою гарантування виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог у процесуальних законах України передбачено інститут забезпечення позову" (абзац п`ятий пункту 4 мотивувальної частини цьогорішення).

Вказаний інститут є елементом права на судовий захист і спрямований на те, щоб не допустити незворотності певних наслідків відповідних дій щодо відновлення порушеного права. Він віднесений до механізму захисту прав і свобод людини, зокрема в судовому порядку, і є гарантією їх захисту та відновлення, а отже, елементом правосуддя.

Забезпечення позову стосується всіх стадій судового провадження (підготовка, призначення, розгляд справи, виконання рішення) і є складовою комплексу заходів, спрямованих на охорону публічно-правового та матеріально-правового інтересу в судочинстві, а також однією з гарантій реального виконання можливого позитивного для людини рішення, оскільки надає можливість суду до ухвалення рішення в справі вжити заходів до забезпечення реалізації позовних вимог.

Виходячи з системного тлумачення зазначених положень, вбачається, що застосування заходів забезпечення позову необхідне через існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в даній справі, а захист цих прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів, або для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат.

Співмірність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав, про захист яких просить заявник, та інтересів інших учасників судового процесу.

Разом з тим вжиття заходів забезпечення позову не призведе до порушення принципу співмірності забезпечення позову щодо предмету спору, оскільки ці заходи спрямовані виключно на збереження вже існуючих обставин спірних правовідносин та не накладають обтяжливих обов`язків на сторін.

При цьому, норми діючого законодавства не зобов`язують нового власника повідомляти позивача про свій намір відчужити спірне майно, здійснювати дії щодо спірної квартири, а у інший спосіб позивач позбавлений можливості дізнатися про намір власника майна.

Суд приймає до уваги вимоги та предмет позову, з яким звернулась до суду ОСОБА_1 , та вважає, що представник позивача довела необхідність застосування заходів забезпечення позову, наявність об`єктивних обставин необхідності охорони матеріально-правових інтересів позивача та наявність загрози невиконання рішення суду, якщо воно буде ухвалене на користь позивача.

За таких умов, враховуючи необхідність під час вжиття заходів забезпечення позову дотримуватись вимог щодо розумності, обґрунтованості та співмірності виду забезпечення позову, зазначеного у заяві, з заявленими вимогами, та збалансованості інтересів учасників справи, слід дійти висновку, що для забезпечення виконання можливого судового рішення у цій справі доцільним та достатнім буде вжиття заходів забезпечення позову у вигляді заборони ОСОБА_4 вчиняти дії, направлені на відчуження квартири за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01, до вирішення справи по суті.

Вирішуючи питання про необхідність застосування зустрічного забезпечення суд виходить з того, що, на час вирішення клопотання про забезпечення позову, у суду відсутні будь-які відомості про існування визначених ч. 3 ст. 154 ЦПК України обставин, за наявності яких, суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення.

Зазначене не перешкоджає учасникам справи, за наявності підстав в порядку ст. 156 ЦПК України звернутися до суду з заявою про заміну виду забезпечення позову або в порядку ст. 158 ЦПК України про скасування заходів забезпечення позову.

На підставі ст.ст. 149-153, 260 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Никонової Марини Олександрівни про забезпечення позову задовольнити частково.

Заборонити ОСОБА_4 вчиняти дії, направлені на відчуження квартири за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01, до вирішення справи по суті.

У задоволенні решти вимог заяви відмовити.

Копію ухвали направити до Департаменту реєстрації Харківської міської ради (Центру надання адміністративних послуг м. Харкова) (61000, м. Харків, Гімназійна набережна, 26) - для виконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 157 ЦПК України ухвала суду про забезпечення позову підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Фрунзенський районний суд м.Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому повну ухвалу суду не були вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Фрунзенський районний суд м. Харкова.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя О. М. Мартинова