Справа № 404/4884/21
Номер провадження 2/404/1257/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2021 року місто Кропивницький

Суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда Кулінка Л.Д., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), до Управління комунальної власності міської ради міста Кропивницького (місцезнаходження: 25006, місто Кропивницький, вулиця Велика Перспективна, будинок № 41), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Колос Наталія Вікторівна (місцезнаходження: АДРЕСА_2 ), про визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , звернулась до суду з позовом про визнання дійсним договір купівлі-продажу укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) від 07 квітня 1999 року № 212, та визнання за ОСОБА_1 в порядку спадкування за законом після ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_3 .

Ухвалою судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 08 липня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху ,та надано строк для усунення недоліків, а саме: вказати ціну позову від ринкової вартості майна на час звернення до суду, надати докази на підтвердження ринкової вартості майна з врахуванням роз`яснень, викладених в мотивувальній частині цієї ухвали . Запропонувано позивачу сплатити судовий збір в розмірі 1% від вартості майна, на яке заявлено право власності, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем на виконання вимог ухвали судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 08 липня 2021 року подано заяву (вх. № 27072 від 21.07.2021 року) якою недоліки вказані в ухвалі судді від 08.07.2021 року усунуто не в повному обсязі.

А саме позивачем надано звіт про оцінку ринкової вартості на квартиру за адресою: АДРЕСА_3 , за яким вартість нерухомого майна станом на 17 липня 2021 року складає 468300,00 грн.

За приписами пункту 3 частини третьої статті 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна (пункт 2 частина перша статті 176 Цивільного процесуального кодексу України).

При цьому у позовній заяві відсутня ціна позову, на це наголошувалось позивачу в ухвалі судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 08 липня 2021 року, про залишення позовної заяви без руху, проте після подання заяви на усунення недоліків, позивачем ціна позову не вказана.

Крім того, згідно частини четвертої статті 177 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового визначає Закон України «Про судовий збір».

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» встановлено прожитковий мінімум для працезданих осіб з 1 січня 2021 року 2270,00 грн.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому позивачем при зверненні до суду судовий збір не сплачено, про що також наголошувалось в ухвалі судді від 08.07.2021 року, однак зазначені вимоги залишаються не виконаними.

В поданій заяві на усунення недоліків викладених в ухвалі судді від 08.07.2021 року позивач просить суд розстрочити сплату судового збору, з підстав того, що згідно заявленої вартості майна 1% позивачу необхідно сплатити судовий збір в сумі 4683,00 грн., однак вона не має такої можливості, оскільки наразі знаходиться у скрутному матеріальному становищі.

Частиною першою та третьою статті 136 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

За приписами статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Виходячи із зазначених норм, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним поняттям та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

У пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8Закону України «Про судовий збір» та статті 81ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Скрутне матеріальне становище - це умови існування фізичної особи, які проявляються перш за все при відсутності грошових коштів та інших майнових засобів, що необхідні для задоволення потреб фізичної особи та придбання речей першої необхідності продуктів харчування, медичних ліків, одягу тощо.

Окрім того, незадовільний матеріальний стан залежить і від відсутності у особи нерухомості, депозитів, акцій, активів у фінансових установах, документів про відсутність доходів членів сім`ї, довідки про склад сім`ї, відсутність чи наявність виплат соціальної допомоги, тощо.

Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду по справі № 456/3294/15, № провадження 61-55960св18 від 28 січня 2020 року.

При цьому позивачем не надано до суду жодного доказу скрутного матеріального становища, що перешкоджає сплаті судового збору у розмірі та порядках встановлених Законом України «Про судовий збір», а відтак клопотання про розстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Відповідно до частини другої статті 127 Цивільного процесуального кодексу України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи що позивачем вимоги ухвали судді від 08.07.2021 року не виконані в повному обсязі, вважаю за необхідне продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 .

Керуючись статтями 127, 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 , про розстрочення сплати судового збору, відмовити.

Продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 , до Управління комунальної власності міської ради міста Кропивницького, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Колос Наталія Вікторівна,про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Надати позивачеві строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для подання позовної заяви з додержанням вимог, викладених у статтях 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України, а саме вказати ціну позову.

Запропонувати позивачу сплатити судовий збір у розмірі 4683,00 грн. на р/р UA0011565; Код банку отримувача (МФО) 899998; отримувач коштів: ГУК у Кіров.обл./Фортечн.р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37918230, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу (судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Кіровський районний суд міста Кіровограда, надавши суду оригінал квитанції, про сплату судового збору з врахуванням роз`яснень, викладених мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити положення частини третьої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка