БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Номер провадження 2/356/160/21
Справа № 356/82/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.03.2021 Суддя Березанського міського суду Київської області Голік Г.К. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Березанського міського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про зняття арешту з майна

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить скасувати арешт нерухомого майна з реєстраційним номером :5442257 накладений реєстратором : державним нотаріусом Березанської міської державної нотаріальної контори на квартиру АДРЕСА_1 , на підставі постанови АК №689003 Відділу державної виконавчої служби Березанського міського управління юстиції від 07.08.2007 року.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175-177 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Однак, в позовній заяві не зазначено відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору та заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Крім того, відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Згідно п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно роз`яснень постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику у справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 року, відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби.

Як роз`яснив в пункті 5 своєї постанови Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" № 5 від 03 червня 2016 року, у разі якщо опис та арешт майна проводиться державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VІІ ЦПК.

Позивач звернувся з вимогою про зняття арешту з майна , з реєстраційним номером :5442257 накладений реєстратором : державним нотаріусом Березанської міської державної нотаріальної контори на квартиру АДРЕСА_1 , на підставі постанови АК №689003 Відділу державної виконавчої служби Березанського міського управління юстиції від 07.08.2007 року.

Позивачем не надано відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору , а саме звернення до органів державної виконавчої служби з відповідною заявою про зняття арешту та інформацію щодо наслідків його звернення.

Підставою звернення з позовом є про зняття арешту з майна в порядку цивільного провадження є факт порушення цивільного права особи (права власності) та наявність у позивача підстав вважати, що майно, на яке накладено арешт, належить саме йому.

Відповідно до копії свідоцтва про право власності ,вбачається , що квартира АДРЕСА_1 , належала на праві приватної спільної власності ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 .

Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, право власності на житлову квартиру належить на праві приватної спільної часткової власності (1/5 частина) ОСОБА_2 , дата прийняття рішення про державну реєстрацію 29.08.2008.

Із вищевказаних документів доданих до позовної заяви, вбачається , що власниками вищезазначеної квартири є : ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 .З позовом звернувся ОСОБА_1 , просить зняти арешт зі всієї квартири, разом з тим він є співласником частки квартири, а не власником всієї квартири.

Відповідно до Аналізу практики застосування судами ст. 16 Цивільного кодексу України Верховного Суду України, застосовуючи передбачений п. 1 ст. 2, ст. 16 ЦК спосіб захисту цивільного права чи інтересу у справах за позовом про зняття арешту з майна деякі суди не враховують положень ст. 60 Закону України від 21 квітня 1999 року N 606-XIV "Про виконавче провадження" і роз`яснень п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 серпня 1976 року № 4 "Про судову практику в справах про виключення майна з опису" (зі змінами), що ці вимоги мають ґрунтуватися на праві власності або володіння, і тому задовольняють їх без визнання права власності на спірне майно або за позовами не власників або володільців (кредиторів, що не є заставодержателями, в інших зобов`язаннях).

У таких випадках повинні застосовуватись інші відповідні способи судового захисту (наприклад, оскарження постанови державного виконавця про арешт майна згідно зі ст. 447-453 ЦПК України, припинення дії, яка порушує право, на підставі п. 2 ч. 2 ст. 16 ЦК).

Дії державного виконавця чи органів державної виконавчої служби при виконанні рішень судів підлягають оскарженню шляхом подання скарги в порядку ст. 447 ЦПК України, або в порядку, передбаченому ст. 287 КАС України шляхом звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом.

Відповідно до правових позицій Верховного Суду викладених в постанові від 28.10.2020 року №204/2494/20, вбачається , що вимоги інших осіб щодо належності їм, а не боржникові майна, на яке накладено арешт, вирішуються шляхом пред`явлення ними відповідно до правил судової юрисдикції позову до боржника та особи, в інтересах якої накладено арешт, про визнання права власності на це майно і зняття з нього арешту. У такому ж порядку розглядаються вимоги осіб, які не є власниками майна, але володіють ним на законних підставах. Орган державної виконавчої служби у відповідних випадках може бути залученим судом до участі у справі як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Крім того, з доданих документів вбачається, що арешт на майно було накладено в межах виконавчого провадження на підставі постанови АК №689003 від 07.08.2007 року Березанського ВДВС, де власником зазначено ОСОБА_5 .

Не додано копію постанови АК №689003 від 07.08.2007 року Березанського ВДВС , на підставі якої було накладено арешт.

З матеріалів заяви вбачається, що позивачем у позовній заяві не зазначено відповідачем у справі стягувача, боржника або відповідну особу на підставі, якого накладено арешт. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган виконавчої служби, а ні відповідачем по справі.

Отже, відповідачами у вказаних справах є особа, в інтересах якої накладено арешт на майно. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби або державну нотаріальну контору.

На підставі викладеного позивачу необхідно уточнити підстави та предмет позову, уточнити суб`єктний склад позовної заяви, надати докази звернення до відділу ДВС з вимогою про скасування арешту майна, роз`яснення чи відмову виконавця щодо неможливості зняти арешт з майна боржника, копію постанови АК №689003 Відділу державної виконавчої служби Березанського міського управління юстиції від 07.08.2007 року.

Недоліки позовної заяви підлягають усуненню шляхом подання до суду позовної заяви у новій редакції, з урахуванням викладених вимог до неї, у тій кількості її примірників та додатків, скільки осіб заявлено відповідачами та/або третіми особами у справі.

У відповідності до частини першої ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини третьої ст. 185 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 174-177, 184, 185, 352-355 ЦПК України, суддя,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Березанського міського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про зняття арешту з майна -залишити без руху та надати строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Г. К. Голік