Справа № 279/3976/21
Провадження № 2-з/279/68/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2021 року місто Коростень

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Коваленко В.П., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Крейдіна Сергія Олександровича про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсною відмову від спадщини , визнання частково недійсними свідоцтв про право на спадщину за законом на квартиру, визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И В :

22.07.2021 до Коростенського міськрайонного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсною відмову від спадщини , визнання частково недійсними свідоцтв про право на спадщину за законом на квартиру, визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом, а також заява представника позивача ОСОБА_1 адвоката Крейдіна С. О. про забезпечення позову , шляхом накладення арешту на спадкове майно: квартиру АДРЕСА_1 .

Заяву обґрунтовує тим, що між сторонами існує спір майнового характеру. Просить накласти арешт для того, щоб унеможливити відчуження спадкового майна без згоди відповідача, оскільки право власності на вказане майно зареєстроване за відповідачкою і саме в неї знаходяться правовстановлюючі документи на спадкове майно, вартість майна є досить високою.

Розглянувши заяву про забезпечення позову, ознайомившись з матеріалами позовної заяви, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Як визначено у ч. 2 ст.149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 3 ст.150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Вирішуючи питання щодо доцільності забезпечення позову у спосіб, про який просить позивач, суд також враховує правову позицію Верховного Суду України.

В пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», роз`яснено про те, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

В постанові Верховного Суду по справі № 755/1357/18 від 13.03.2019 викладено правову позицію щодо вирішення судом питання про забезпечення позову з врахуванням інтересу не тільки позивач, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення. Забезпечення позову є обмеженням суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника) .Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі в разі невжиття заходів забезпечення позову. Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та що невжиття заходів забезпечення позову призведене до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер.

Оцінивши надані докази, суд вважає, що відсутні підстави вважати, що невжиття заходів забезпечення позову утруднить чи зробить неможливим виконання рішення суду у разі задоволення позову, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Керуючись ст.ст.149-153 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 адвоката Крейдіна Сергія Олександровича про забезпечення позову, в цивільній справі позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсною відмову від спадщини , визнання частково недійсними свідоцтв про право на спадщину за законом на квартиру, визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду , шляхом подання через Коростенський міськрайонний суд, протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення, апеляційної скарги.

Суддя Коростенського

міськрайонного суду В.П. Коваленко