Справа № 699/268/21
Номер провадження 2/699/286/21
УХВАЛА

щодо призначення почеркознавчої експертизи

21.07.2021 рокум.Корсунь-Шевченківський

Корсунь-Шевченківський районний суд Черкаської області у складі головуючого судді Літвінової Г.М., за участю секретаря судових засідань Сміян А.В., позивача ОСОБА_1 , відповідача ОСОБА_2 , представника відповідача ОСОБА_3 ,

у відкритому підготовчому судовому засіданні при розгляді цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Корсунь-Шевченківського нотаріального округу Митрофанова Любов Пантелеймонівна,

про визнання заповіту недійсним

УСТАНОВИВ:

До Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет позову приватний нотаріус Корсунь-Шевченківського нотаріального округу Митрофанова Любов Пантелеймонівна про визнання заповіту недійсним.

У підготовчому судовому засіданні позивач заявив клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, на вирішення якої просив поставити запитання:

-Чи виконано рукописний текст та підпис у заповіті особисто ОСОБА_4 ?

-Чи виконано рукописний текст та підпис у заповіті під впливом збиваючих факторів (природних, штучних)?

У судовому засіданні позивач клопотання підтримав та вказав, що підпис матері у заповіті, складеному у серпні 2018 року, відрізняється від підпису у заповіті, який мати складала на користь позивача у 2010 році.

Сторона відповідача проти задоволення клопотання заперечувала через його необґрунтованість. Також представник відповідача звертав увагу, що одночасно з клопотанням про призначення почеркознавчої експертизи позивачем подано клопотання про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи померлої матері. Необхідність призначення почеркознавчої експертизи позивач обґрунтовує тим, що підпис у заповіті не належить померлій матері позивача. Натомість, необхідність призначення посмертної судово-психіатричної експертизи позивач обґрунтовую тим, що на час підписання у 2018 році заповіту його мати не усвідомлювала значення своїх дій. З огляду на це позиція позивача щодо питання, чи підписувала його мати заповіт, є незрозумілою, оскільки його аргументи у цих двох клопотаннях є взаємовиключними.

Дослідивши матеріали справи в межах заявленого клопотання відповідача про призначення почеркознавчої експертизи, судом встановлено наступне.

Відповідно до ст.105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами.

Порядок призначення та проведення судово-почеркознавчої експертизи визначений Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5).

Відповідно до приписів пункту 1 розділу 1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених вищевказаним наказом Міністурства юстиції України від 26.12.2012 №1950/5, основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису. Цією експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукопису під впливом будь-яких (природних, штучних) збиваючих факторів; у незвичних умовах або в незвичайному стані виконавця, навмисно зміненим почерком, з наслідуванням почерку іншої особи; визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).

Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Для проведення досліджень орган, який призначив експертизу, повинен надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (буквені та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження в справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи, або виконані після відкриття провадження у справі, але не в зв`язку з її обставинами; експериментальні зразки почерку - це такі, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням даної експертизи.

Перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації, а потім позначити кожний зразок, тобто указати, що це вільний зразок почерку (підпису) певної особи (указати її прізвище, ім`я, по батькові), та посвідчити це своїм підписом.

У разі неможливості пред`явити зазначені зразки (смерть виконавця, від`їзд тощо) як зразки слід надавати документи або інші папери, на яких рукописні тексти (підписи) достовірно виконані особою, щодо якої ставиться питання з ідентифікації її як виконавця досліджуваного рукопису (наприклад, заяву про отримання паспорта (форма № 1), паспорт, різного роду посвідчення, на яких є власноручний підпис, тощо).

Вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням.

Як вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах. Чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні - у кількості не менше 5 - 8 аркушів.

Якщо з певних причин виконати будь-які вимоги, що стосуються відбирання та надання зразків, не було можливості, про це слід указати в документі про призначення експертизи (залучення експерта).

У документі про призначення експертизи (залучення експерта) слід указати на встановлені органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), особливі обставини виконання рукописного тексту, які могли вплинути на змінення ознак почерку (незвична поза або незвичний стан виконавця тощо). Якщо є дані, що виконавцем є особа, у якої порушена координація рухів, про це також слід повідомити експерта. У разі виконання рукописного тексту особою похилого або старечого віку потрібно надати відомості про рік її народження і стан здоров`я на момент можливого виконання об`єкта почерку, що досліджується.

Таким чином, для проведення судової почеркознавчої експертизи підпису в заповіті обов`язковою є надання почеркового матеріалу з дотриманням низки вищевикладених вимог.

Позивач у судовому засіданні зазначив, що надав суду всі документи, які зміг знайти на цей час. Серед наданих документів почергового матеріалу надано не було.

Крім того суд звертає увагу, що після 2010 року (рік складання заповіту на користь позивача) до 2018 року (рік складання заповіту на користь відповідача) пройшло багато часу, протягом якого почерк міг змінитися. Також з медичних документів вбачається, що померла ОСОБА_4 у 2016 році перенесла інсульт, що також може мати наслідком зміну почерку останньої.

З огляду на це сама лише підозра позивача на те, що підпис у заповіті не належить його матері через відмінність почерка, не є належним обґрунтуванням і підставою для призначення почеркознавчої експертизи. Крім того, відсутність почеркового матеріалу взагалі унеможливлює проведення такої експертизи.

З приписів п. 1 ч.1 ст. 103 ЦПК України вбачається, що експертиза призначається якщо для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити необхідні обставини неможливо.

Таким чином, судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Разом з тим, позивачем і відповідачем під час підготовчого провадження подано клопотання про виклик свідків, які можуть повідомити обставини складання померлою ОСОБА_4 спірного заповіту у 2018 році, а також підтвердити факт підписання ОСОБА_4 цього заповіту.

Крім того, у якості третьої особи у цій справі бере участь нотаріус, який безпосередньо засвідчував підпис спадкодавця на спірному заповіті.

За таких обставин, беручи до уваги відсутність почеркового матеріалу померлої, суд дійшов висновку, що довести факт підписання чи непідписання ОСОБА_4 спірного заповіту можливо за допомогою інших засобів доказування.

Ураховуючи викладене, керуючись ст. ст. 103-105, 261, 353 ЦПК України, наказом Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання позивача про призначення почеркознавчої експертизи відмовити.

Ухвала не підлягає оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний тест ухвали складено 27.07.2021.

СуддяЛітвінова Г. М.