УХВАЛА

241/445/21

2/241/220/2021

23.03.2021 року смт. Мангуш

Суддя Першотравневого районного суду Донецької області Чудопалова С.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Мангушського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області, третя особа: приватний нотаріус Нікольського районного нотаріального округу Будика Наталя Миколаївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до Мангушського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області, третя особа: приватний нотаріус Нікольського районного нотаріального округу Будика Наталя Миколаївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Вважаю, що зазначену позовну заяву треба залишити без руху, оскільки її подано без додержання вимог, викладених у ст.175 України.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд повинен перевірити належність справ до його юрисдикції та підсудності.

Територіальна юрисдикція (підсудність) визначається колом цивільних справ у спорах, вирішення яких віднесено до повноваження суду першої інстанції.

Стаття 27 ЦПК України визначає підсудність справ за місцем проживання або місцезнаходженням відповідача, а стаття 30 ЦПК України визначає правила виключної підсудності, згідно якої позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Так, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини 3 статті 1272 ЦК України.

Згідно п.7 Постанови Пленуму ВСУ №2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Звертаючись до суду з позовною заявою, позивач у позовній заяві зазначає в якості відповідача Мангушське об`єднане управлінні Пенсійного фонду України Донецької області, при цьому не обґрунтує, які саме її права та яким чином порушено, не визнано чи оспорено вказаним відповідачем, та у чому саме полягає спір між нею та відповідачем та необхідність захисту порушеного права.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

З огляду на зміст наведених норм матеріального права слід дійти висновку, що у разі пропуску спадкоємцем строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, за згодою інших спадкоємців, які прийняли спадщину, такий може подати заяву про прийняття спадщини за місцем її відкриття, у разі ж відсутності такої згоди або ж відсутності спадкоємців, які прийняли спадщину, за наявності поважних причин, суд може визначити спадкоємцю додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Системний аналіз наведеного вище законодавства дає підстави дійти висновку про те, що відповідачами у спорах про спадкове право мають бути спадкоємці, а за їх відсутності територіальні громади за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1221 ЦК України в особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом.

Частиною 1статті 9-1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» передбачено, що у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 07 листопада 2014 року № 1085-р «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, та переліку населених пунктів, що розташовані на лінії зіткнення» Донецька область Новоазоський район с. Козацьке, включено до Переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження.

З огляду на викладене останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади не здійснюють свої повноваження, а спадкоємець ОСОБА_1 , як вона зазначає у позовній заяві, 11.02.2021 звернулася із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину до Нікольської державної нотаріальної контори (однак підтвердження такого звернення матеріали справи не містять), тому відповідно до вимог частини 1статті 9-1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» місцем відкриття спадщини є смт. Нікольське Нікольського району Донецької області.

У пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року, зазначено, що судам при розгляді справ про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, слід перевіряти, зокрема, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, а саме відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Таким чином, визначення належного відповідача, а отже визначення підсудності даної справи залежить від місця знаходження нотаріуса, до якого позивач зверталася із заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2 .

Проте, як вже зазначалося вище, позивач не надала суду доказів свого звернення до нотаріусу із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину та його вмотивованої відмови.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, ОСОБА_1 у позовній заяві вказала, що після смерті ОСОБА_2 залишилася спадщина, яка складається з недоотриманої пенсії.

Разом з тим, позивач не надає до позову жодних доказів, щодо перебування померлого ОСОБА_2 на обліку в Мангушському об`єднаному управлінні Пенсійного фонду України Донецької області, як внутрішньо переміщеної особи, та відповідно наявність у нього недотриманої пенсії.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

За таких обставин, позов слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

За змістом ч.1 ст.185 ЦПК України, суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цивільно-процесуального законодавства, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені в ухвалі позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

За вказаних обставин позовна заява повинна бути залишена без руху, а позивачу необхідно надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання цієї ухвали.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Мангушського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області, третя особа: приватний нотаріус Нікольського районного нотаріального округу Будика Наталя Миколаївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху.

Надати позивачу строк 10 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення зазначених недоліків.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя С.В. Чудопалова