Провадження № 2/201/316/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2021 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Демидової С.О.,

з секретарем судового засідання Шумейко А.С.

за участі:

представника позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у судовому засіданні клопотання про прийняття позовної заяви третьої особи із самостійними вимогами ОСОБА_4 в інтересах якого діє ОСОБА_2 до спільного розгляду у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_2 , ОСОБА_9 , треті особи: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Чернишов Сергій Олегович, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Кейтельгіссер Олександра Михайлівна, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Уваров Максим Олександрович, Дніпровська міська рада, Департамент адміністративних послуг Дніпропетровської міської ради, Адміністрації Соборного району Дніпровської міської ради, ОСОБА_4 про визнання договору недійсним, витребування майна, скасування рішень про державну реєстрацію прав,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_2 , ОСОБА_9 , треті особи: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Чернишов Сергій Олегович, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Кейтельгіссер Олександра Михайлівна, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Уваров Максим Олександрович, Дніпровська міська рада, Департамент адміністративних послуг Дніпропетровської міської ради, Адміністрації Соборного району Дніпровської міської ради, ОСОБА_4 про визнання договору недійсним, витребування майна, скасування рішень про державну реєстрацію прав, провадження у якій відкрито 01 жовтня 2019 року.

За клопотанням представника відповідача 03 березня 2020 року в судовому засіданні залучено в якості третьої особи на стороні відповідача ОСОБА_2 в інтересах його малолітнього сина ОСОБА_4 орган опіки та піклування в особі виконкому Соборної районної у м. Дніпрі ради.

28 листопада 2020 року до суду ОСОБА_2 , який діє в інтересах малолітнього ОСОБА_4 , подано позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, в якій просить визнати, що ОСОБА_5 втратив право користування квартирою за адресою: АДРЕСА_1 . В обґрунтування заяви зазначає, що права кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави, а саме внаслідок правочинів щодо спірного нерухомого майна, внаслідок яких, позивач за первісним позовом втратив право користування квартирою (який одночасно є відповідачем за позовом малолітнього), а малолітній позивач набув таке право користування. Можливе виселення батьків малолітнього, на підставі ч. 4 ст. 29 ЦК України, може призвести до виселення позивача за зустрічним позовом і втрати дитиною права користування спірною квартирою.

В судовому засіданні ОСОБА_2 , який діє в інтересах малолітнього ОСОБА_4 , підтримав подану заяву та наполягав на її задоволенні в повному обсязі.

Представник позивача адвокат Дробот А.В. у судовому засіданні заперечував проти прийняття позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, до розгляду із первісним позовом та зазначав, що третя особа, яка подає позов, повинна мати самостійні вимоги на предмет позову. Предметом позову у даній справі є визнання недійсним договору купівлі-продажу спірної квартири, скасування рішень про державну реєстрацію прав, здійснену на підставі спірного договору, позбавлення права користування, витребування спірної квартири, а також відновлення права позивача на реєстрацію місця проживання. Предмет спору в позовній заяві третьої особи повинен бути взаємопов`язаний з первісною позовною заявою та повинен виникати з одних і тих же правовідносин. Також зазначав, що в поданій третьою особою позовній заяві відсутній матеріально-правовий зв`язок позовних вимог третьої особи із вимогами позивача за первісним позовом, а також не підтверджений зв`язок між вимогою третьої особи та спірними правовідносинами сторін у справі.

Разом з цим, представник позивача звертає увагу суду на те, що відповідно до норм ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача. Зазначав, що третьою особою порушено норми статті 177 ЦПК України, а саме до позовної заяви не додано її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Окрім того, 17 лютого 2020 року представником малолітнього, було подано клопотання про залучення останнього до участі у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача ОСОБА_2 , тому представник позивача вважає, що подача третьою особою позову є лише зловживання процесуальними правами, що спрямоване на затягування строку розгляду справи, а не на захист прав малолітньої особи.

Заслухавши представників сторін, ознайомившись з матеріалами справи, суд дійшов до такого висновку.

За змістом статті 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача.

Відповідно до статті 195 ЦПК України встановлено, що положення статей 193 і 194 цього Кодексу застосовуються до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження.

Стаття 193 ЦПК України передбачає, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи (стаття 194 ЦПК України).

Третя особа може бути допущена до участі у справі лише тоді, коли її самостійна вимога стосується предмета спору між позивачем і відповідачем у справі.

Як вбачається з матеріалів справи, 13 вересня 2019 року позивач звернувся до суду з позовною заявою про визнання договору купівлі-продажу від 06 лютого 2019 року недійсним, скасування рішень про державну реєстрацію прав, витребування майна з чужого володіння, позбавлення права користування, усунення перешкоди в здійсненні позивачем права користування майном шляхом зняття з реєстрації ОСОБА_9 та визнати право позивача на реєстрацію місця проживання.

Предметом спору за позовною заявою про вступ у справу третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору є визнання ОСОБА_5 таким, що втратив право користування квартирою за адресою: АДРЕСА_1 . Із характеру вказаних вимог не вбачається, що вони є тотожними вимогам за первісним позовом, що вони взаємопов`язані з первісною позовною заявою та виникають з одних і тих же правовідносин.

Також, третьою особою не доведено, що існує матеріально-правовий зв`язок позовних вимог третьої особи із вимогами позивача за первісним позовом, не зазначено спільні елементи з первісним позовом.

Відтак, об`єднання даних позовів в одне провадження та спільний розгляд вищезазначених позовів є недоцільним, оскільки позови містять різний зміст вимог, обставин, які підлягають доказуванню, а також їх спільний розгляд може ускладнити вирішення справи.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Європейський Суд з прав людини у своїй прецедентній практиці зазначає, що «право на суд» та «право на доступ до суду» не є абсолютними. Права можуть бути обмежені, але лише таким способом та до такої міри, що не порушують зміст цих прав (Philis v. Greece (Філіс), п.59; De Geouffre de la Pradelle v. France (Де Жуфр де ла Прадель проти Франції), п.28, і Stanev v. Bulgaria (Станєв проти Болгарії) [ВП], п.229).

Європейський Суд в своїх рішеннях підкреслює, що право на доступ до суду повинно бути «практичним та ефективним», а не «теоретичним та ілюзорним». Для того, щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує його права» (Bellet v. France (Белле проти Франції), п.п.36,38).

Враховуючи викладене, подана третьою особою позовна заява (заявою про вступ у справу у якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору) підлягає поверненню заявнику.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 52, 193-195, 260, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у прийняті позовної заяви третьої особи із самостійними вимогами ОСОБА_4 в інтересах якого діє ОСОБА_2 до спільного розгляду у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_2 , ОСОБА_9 , треті особи: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Чернишов Сергій Олегович, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Кейтельгіссер Олександра Михайлівна, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Уваров Максим Олександрович, Дніпровська міська рада, Департамент адміністративних послуг Дніпропетровської міської ради, Адміністрації Соборного району Дніпровської міської ради, ОСОБА_4 про визнання договору недійсним, витребування майна, скасування рішень про державну реєстрацію прав та повернути її позивачу.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення, у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 15 днів з дня отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали складено 19 березня 2021 року.

Суддя С.О. Демидова