Справа № 706/50/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 березня 2021 року Христинівський районний суд Черкаської області

в складі:

головуючого - судді Олійника М.Ф.,

за участі секретаря Рибчинецької Я.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Христинівці Черкаської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Христинівської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , Христинівської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Просила визначити їй додатковий одномісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її баби ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову посилалася на те, що після смерті її баби по лінії батька спадкоємцем першої черги є її батько ОСОБА_2 . Проте останній у встановлені чинним законодавством строки заяви про прийняття спадщини не подав, спадщини фактично не прийняв. Батько утримував в себе документи, які підтверджують право власності баби на жилий будинок. Про дану обставину їй стало відомо в грудні 2020 р. До цього часу вона вважала, що батько оформив спадщину. Протягом останніх восьми років вона із своєю сім`єю, яка складається з семи осіб, в тому числі п`яти малолітніх дітей, проживає в бабиному будинку по АДРЕСА_1 , який належав ОСОБА_3 . Вони проводять ремонти, покращення в будинку та інших будівлях і спорудах, утримують його. Іншого житла її сім`я не має. Батько ОСОБА_2 не заперечує проти того, щоб вона успадкувала бабин будинок.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилась, однак від неї до суду надійшла заява з проханням розглянути справу без її участі, у заяві також зазначено, що вона позов підтримує.

Відповідачем ОСОБА_2 до суду був поданий відзив, у якому він позов визнав повністю, просив розглянути справу без його участі.

Представник відповідача Христинівської міської ради у судове засідання не з`явився, однак від міської ради до суду надійшла письмова заява з проханням розглянути справу без участі її представника.

За таких умов суд вважає можливим розглянути справу за відсутності учасників справи та їх представників.

Дослідивши письмові докази: копії свідоцтва про смерть ОСОБА_3 , свідоцтва про народження та свідоцтва про шлюб позивача ОСОБА_1 , свідоцтва про право на спадщину за законом на ім`я ОСОБА_3 , інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 20.01.2021 р., відповідно до якої спадкова справа після смерті ОСОБА_3 відсутня, витягу з Реєстру прав власності на нерухоме майно від 14.07.2006 р., інші письмові докази, суд вважає, що у задоволенні позову необхідно відмовити повністю з таких підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що стверджується свідоцтвом про смерть, копія якого була долучена до позовної заяви.

Доказів того, що ОСОБА_3 є бабою по лінії батька позивача ОСОБА_1 , остання суду не надала.

Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 20.01.2021 р., копія якої долучена до позовної заяви, спадкова справа після смерті ОСОБА_3 відсутня.

Частинами 1, 2 ст. 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частиною 2 ст. 1272 ЦПК України визначено, що за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).

Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 р. особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі "Бочаров проти України" (остаточне рішення від 17 червня 2011 р.) суд при оцінці доказів керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом". Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів.

Дослідивши докази у справі в їх сукупності, суд приходить до висновку, що необізнаність позивача про ту обставину, що її батько ОСОБА_2 утримував в себе документи, які підтверджують право власності ОСОБА_3 на жилий будинок, а також проживання нею із своєю сім`єю у будинку, який належав ОСОБА_3 , проведення нею в цьому будинку ремонтів, покращення, утримання його протягом останніх восьми років, не є поважними причинами, з яких позивачем пропущено встановлений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Вказана позиція викладена і у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 24.01.2020 р. у справі № 192/1663/17, де зазначено, що «судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні".

Враховуючи відсутність поважних причин пропущення позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, у задоволенні позову необхідно відмовити повністю.

Керуючись ст.ст.1269 ч. ч. 1. 2, 1270 ч.1, 1272 ч.3 ЦК України, ст. ст. 81, 89, 263-265 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Христинівської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду через Христинівський районний суд Черкаської області шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня складення рішення апеляційної скарги.

Суддя: М.Ф. Олійник