Дата документу 19.07.2021
Справа № 937/6649/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2021 року Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області в складі:

головуючого судді Редько О.В.,

за участю секретаря судового засідання Овечкіної Т.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,

ВСТАНОВИВ:

В провадження Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області надійшла заява ОСОБА_1 , в якій просить:

- витребувати у державного нотаріуса Мелітопольської районної державної нотаріальної контори Запорізької області Володіної О.С. копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис № 293;

- заборонити державному нотаріусу Мелітопольської районної державної нотаріальної контори Запорізької області Володіній О.С. видавати свідоцтво про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заява обґрунтована тим, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 14 травня 2007 року зареєстрували шлюб, про що зроблено актовий запис. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер, про що зроблено актовий запис № 293. Після смерті чоловіка вона ОСОБА_1 звернулась до Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області з позовом про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання за нею права власності на Ѕ частину спільного майна подружжя. Рішенням суду від 21.08.2020 року позовні вимоги задоволені. З заявою про прийняття спадщини вона звернулась до державного нотаріуса Мелітопольської державної нотаріальної контори Володіної О.С., але отримала відмову. Також нотаріус повідомила про те, що з заявою про прийняття спадщини звернулась ОСОБА_3 , яка є донькою померлого ОСОБА_2 . Однак нотаріус відмовилась надати відомості стосовно місця проживання ОСОБА_3 . За роки спільного проживання з чоловіком він ніколи не казав, що в нього є донька, ніколи з нею не спілкувався. Зі слів знайомих, останнє відоме місце проживання ОСОБА_3 АДРЕСА_1 . Тому витребувати докази звернення ОСОБА_3 до нотаріуса не є можливим без витребування копій спадкової справи. Крім того, ОСОБА_1 була разом з чоловіком до дня його смерті, проходила з ним хіміотерапію, оскільки він потребував сторонньої допомоги, а тому вона вважає, що має заявити позов про зміну черговості одержання права на спадкування.

Розглянувши заяву про вжиття заходів забезпечення позову, ознайомившись з матеріалами справи, суд приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку.

Так, відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року № 9 Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд /суддя/ має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Отже, суд під час постановлення ухвали про забезпечення позову повинен переконатись в доцільності та обґрунтованості вжиття заходів забезпечення позову.

Відповідно до ст. 124 Конституції України визначений принцип обов`язковості судових рішень, який із огляду на положення ст.ст. 18,153 ЦПК України поширюється також на ухвалу суду про забезпечення позову. При цьому відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача, з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Види забезпечення позову визначені положеннями статті 150 Цивільного процесуального кодексу України та до них належать: накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; заборона вчиняти певні дії; встановлення обов`язку вчинити певні дії; заборона іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупинення продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупинення стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; зупинення митного оформлення товарів чи предметів; арешт морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1 - 9 цієї частини.

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін; наявності зв`язку між заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, в тому числі, спроможності заходу, який заявник просить вжити у порядку забезпечення позову, забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; суд вважає, що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню.

Крім того, відповідно до ст. 84 ч. 4 ЦПК України суд може витребувати докази також до подання позову як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому статтями 116-118 ЦПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Відповідно до ч. 2 цієї статті способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Відповідно до ч. 3 ст. 116 ЦПК України заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.

Згідно з положенням ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Оскільки заявник надала підтвердження того, що вона не може запитувані документи отримати самостійно, а вони необхідні для подальшого вирішення спору в судовому порядку, суд вважає за можливе заяву про забезпечення доказів задовольнити.

Керуючись статтями 116, 119, 149-153, 157, 260, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити в повному обсязі.

Витребувати з Мелітопольської районної державної нотаріальної контори Запорізької області копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заборонити державному нотаріусу Мелітопольської районної державної нотаріальної контори Запорізької області Володіній О.М. видавати свідоцтво про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Копію ухвали для виконання направити до Мелітопольської районної державної нотаріальної контори Запорізької області (Запорізька область, м. Мелітополь, вул. Гетьманська, буд. 95).

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя Мелітопольського

міськрайонного суду Редько О.В.