ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 538/243/20 Номер провадження 22-ц/814/1525/21Головуючий у 1-й інстанції Бондарь В. А. Доповідач ап. інст. Карпушин Г. Л.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2021 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого (судді-доповідача): Карпушина Г.Л., суддів: Гальонкіна С.А., Хіль Л.М., при секретарі судового засідання: Ряднині І.В., -

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Лохвицького районного суду Полтавської області від 05 квітня 2021 року (ухвалене суддею Бондарь В.А., відомості щодо дати складення повного тексту судового рішення відсутні) у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , державного реєстратора, приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Дробітько Вікторії Вікторівни, треті особи: Друга лохвицька державна нотаріальна контора, ОСОБА_4 , ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», ПАТ «Полтава-банк» про припинення іпотечного договору, зняття заборони з нерухомого майна, скасування реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, що є предметом іпотеки, -

В С Т А Н О В И В :

У лютому 2020 року ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулися до Лохвицького районного суду із позовом до ОСОБА_1 , Державного реєстратора, приватного нотаріуса Полтавського міського Нотаріального округу Дробітько Вікторії Вікторівни про припинення іпотечного договору, зняття заборони з нерухомого майна, скасування реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, що є предметом іпотеки.

В обгрунтування позовних вимог позивачі зазначають, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла їхня мати ОСОБА_5 , актовий запис про смерть № 84 від 28.08.2013 року складений виконкомом Червонозаводської міської ради Лохвицького району, свідоцтво про смерть НОМЕР_1 , останнім місцем проживання було АДРЕСА_1 . 31.10.2013 року в Другій лохвицькій державній нотаріальній конторі заведена спадкова справа № 167/2013 після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , за претензією ПАТ «Райффайзен Банк Аваль». У відповідності до ст. 1270 ЦК України спадщину після смерті ОСОБА_5 прийняли: ОСОБА_2 - син померлої, ОСОБА_3 - дочка померлої, які 31.01.2014 року подали заяви про прийняття спадщини до Другої лохвицької державної нотаріальної контори. Батьки спадкодавця: ОСОБА_6 та ОСОБА_7 10.02.2014 року подали до нотаріальної контори заяви про відмову від спадщини. Згідно ст. 1281 ЦК України 07.02.2014 року за № 663 відділення ПАТ «Полтава-банк» м. Червонозаводське подало вимогу кредитора спадкодавця ОСОБА_5 . На даний час кредит спадкоємцями за законом погашено. Інших спадкоємців немає.

Після смерті ОСОБА_5 залишилося спадкове майно, яке складається із однокімнатної квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належала померлій на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого виконавчим комітетом Червонозаводської міської ради від 08.02.2008 року. Постановою нотаріуса Другої лохвицької державної нотаріальної контори від 15.10.2019 року позивачам по справі було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на квартиру по 1/2 частці кожному, оскільки при підготовці видачі свідоцтв про право на спадщину знайдено актуальну інформацію із спеціального розділу, відповідно до якої право власності на вказане нерухоме майно 21.08.2018 року державним реєстратором, приватним нотаріусом Дробітько Вікторія Вікторівна, Полтавський міський нотаріальний округ, Полтавська область, зареєстровано Тютюнником Олександром Григоровичем на підставі іпотечного договору № МЗМ -182-08, серія та номер: 362 від 06.03.2008 р.

ОСОБА_4 , який є чоловіком ОСОБА_3 , та ВАТ Банк «Фінанси та кредит» 06.03.2008 року за № МКМ -182-08 було укладено кредитний договір на суму 60 000,00 грн зі ставкою 18 процентів річних, термін дії (повне погашення боргу) - 05.03.2023 року. Поручателем за вказаним договором виступила ОСОБА_5 (договір поруки № МПМ-182-08) від 06.03.2008 року. Предметом іпотеки стала квартира в АДРЕСА_1 , яка належала іпотекодавцю на підставі Свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 08.02.2008 року. Договір посвідчено приватним нотаріусом Звєрєвою Н.П. 06.03.2008 року, реєстровий № 363. Останній платіж за вказаним кредитним договором ОСОБА_4 було зроблено 04.04.2017 року. В цей час почалася процедура ліквідації банку, кошти не зараховувалися в рахунок погашення заборгованості і ОСОБА_4 припинив виплату кредиту. Дізнавшись про проведення відкритих торгів (аукціону) з продажу прав вимоги АТ «Банк «Фінанси та кредит» ОСОБА_3 подала заявку про участь у торгах, та проплатила внесок за участь в електронних торгах в сумі 3984,16 грн. з метою відступлення (купівлі-продажу) прав вимоги по кредитному договору від 06.03.2008 року за № МКМ -182-08, але вона не стала переможцем аукціону. 01.10.2018 року ОСОБА_4 звернувся до АТ «Банк «Фінанси та Кредит» з заявою про надання інформації по кредитному договору № МКМ -182-08 від 06.03.2008 року та по договору поруки № МПМ -182-08 від 06.03.2008 року та щодо повідомлення реквізитів для сплати заборгованості. 19.10.2018 року ОСОБА_4 отримав повідомлення про продовження ліквідації банку до 17.12.2019 року та про те, що відповідно до договору про відступлення (купівлі-продажу) прав вимоги, укладеного між ПАТ «Банк «Фінанси та Кредит» та ОСОБА_1 від 30.05.2018 року на підставі протоколу електронного аукціону № UA-EA-2018-03-14-000385-a від 07.05.2018 року, Банк відступив права вимоги за вказаним кредитним договором на користь нового кредитора ОСОБА_1 , який є кредитором з 30.05.2018 року та повідомлено адресу для листування. Новим кредитором не налагоджено контакту з позичальником, не повідомлено боржника про відступлення прав вимоги, не повідомлено рахунків для перерахунку коштів.

На момент реєстрації права власності новим кредитором, майно, що було предметом іпотеки, іпотекодавець (власник предмету іпотеки) ОСОБА_5 була померлою вже 5 років. Спадкоємцями за законом направлено приватному нотаріусу Дробітько В.В. лист щодо надання пояснень щодо законних підстав реєстрації переходу права власності на предмет іпотеки до ОСОБА_1 , але позивачам відмовлено в наданні інформації.

Дані дії є неправомірними, оскільки не було заявлено позичальнику вимогу про повернення кредиту та сплати процентів, комісійної винагороди до настання строку, зазначеного в основному зобов`язанні (кредитному договорі), а до іпотекодавця - про невиконання зазначеного зобов`язання (строк погашення кредиту за кредитним договором - 05.03.2023 року).

Враховуючи викладене, позивачі прохали суд: визнати припиненим Іпотечний договір №МЗМ-182-08 від 06.03.2008 року, укладений між ВАТ «Банк «Фінанси та кредит» та майновим поручителем ОСОБА_4 ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , предмет іпотеки - однокімнатна квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; зняти заборону на нерухоме майно, що належало на праві власності померлій ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 : однокімнатну квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 : номер запису про обтяження: 26384134 (спеціальний розділ); дата державної реєстрації: 06.03.2008 року; реєстраційний номер обтяження 6744310 зареєстровано 06.03.2008 року приватним нотаріусом Лохвицького районного нотаріального округу Звєрєвою Н.П.; рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 41348348 від 30.05.2018 року приватний нотаріус Чуловський Володимир Анатолійович, Київський міський нотаріальний округ, м.Київ; вид обтяження: заборона на нерухоме майно; обтяжувач: ОСОБА_1 , ІПН: НОМЕР_2 ; скасувати рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Дробітько Вікторії Вікторівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 42640930 від 21.08.2018 року, згідно з яким проведено державну реєстрацію права власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН: НОМЕР_2 ; зобов`язати приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Дробітько Вікторію Вікторівну припинити в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно право власності запис № 27581768 за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН: НОМЕР_2 на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; стягнути на користь позивачів судовий збір в сумі 3363,20 грн. та витрати на правову допомогу в сумі 4 500,00 грн.

Рішенням Лохвицького районного суду Полтавської області від 05 квітня 2021 року позовні вимоги ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , державного реєстратора, приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Дробітько Вікторії Вікторівни, треті особи: Друга лохвицька державна нотаріальна контора, ОСОБА_4 , ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», ПАТ «Полтава-банк», про припинення іпотечного договору, зняття заборони з нерухомого майна, скасування реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, що є предметом іпотеки задоволено.

Визнано припиненим Іпотечний договір №МЗМ-182-08 від 06.03.2008 року, укладений між ВАТ «Банк «Фінанси та кредит» та майновим поручителем ОСОБА_4 ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , предмет іпотеки - однокімнатна квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Знято заборону на нерухоме майно, що належало на праві власності померлій ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 : однокімнатну квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 : номер запису про обтяження: 26384134 (спеціальний розділ); дата державної реєстрації: 06.03.2008 року; реєстраційний номер обтяження 6744310 зареєстровано 06.03.2008 року приватним нотаріусом Лохвицького районного нотаріального округу Звєрєвою Н.П.; рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 41348348 від 30.05.2018 року приватний нотаріус Чуловський Володимир Анатолійович, Київський міський нотаріальний округ, м. Київ; вид обтяження: заборона на нерухоме майно; обтяжувач: ОСОБА_1 , ІПН: НОМЕР_2 .

Скасовано рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Дробітько Вікторії Вікторівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 42640930 від 21.08.2018 року, згідно з яким проведено державну реєстрацію права власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН: НОМЕР_2 .

Зобов`язано приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Дробітько Вікторію Вікторівну припинити в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно право власності запис № 27581768 за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН: НОМЕР_2 на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН: НОМЕР_2 ) та Державного реєстратора, приватного нотаріуса Полтавського міського Нотаріального округу Дробітько Вікторії Вікторівни (м. Полтава, вул. Старий Поділ, 3) на користь ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІПН: НОМЕР_3 ) та ОСОБА_8 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , ІПН: НОМЕР_4 ) судовий збір в сумі 3363,20 грн., по 1681,60 грн. з кожного.

Стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН: НОМЕР_2 ) та Державного реєстратора, приватного нотаріуса Полтавського міського Нотаріального округу Дробітько Вікторії Вікторівни (м. Полтава, вул. Старий Поділ, 3) на користь ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІПН: НОМЕР_3 ) та ОСОБА_8 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , ІПН: НОМЕР_4 ) витрати на правову допомогу в сумі 4500,00 грн, по 2250,00 грн з кожного.

З вказаним рішенням суду не погодивсяОСОБА_1 та подав на нього апеляційну скаргу, в якій прохає рішення Лохвицького районного суду Полтавської області від 05 квітня 2021 року скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог ОСОБА_9 , ОСОБА_8 відмовити. Апелянт вважає, що рішення суду першої інстанції є незаконним, необгрунтованим, а також таким, що прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права. Посилається на те, що судом неповно з`ясовано обставини, а висновки суду не відповідають дійсним обставинам справи.

Зокрема вказує, що судом першої інстанції в порушено процесуальних норм допущено упередженість при прийнятті рішення, оскільки мотивувальна частина рішення суду містить лише оцінку доводів наведених стороною позивачів, при цьому поза увагою залишено доводи і аргументи вказані стороною відповідача.

Крім того, доводи суду першої інстанції, які стали підставою для задоволення позову в частині скасування реєстрації права власності за відповідачем, не відповідають фактичним обставинам справи та не ґрунтуються на положеннях чинного законодавства, яким врегульовано дані питання. Висновки суду про наявність підстав для припинення іпотеки та зняття обстяжень з нерухомого майна не містять відповідного мотивування та не відповідають положенням ст. 17 Закону України «Про іпотеку».

Від представника позивачів надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній підтримуючи рішення суду першої інстанції, прохав апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду залишити без змін.

Судове засідання в суді апеляційної інстанції проводилося в порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи. На момент розгляду справи були присутні представники сторін, інші особи будучи належним чином та завчасно повідомленим про час та місце слухання справи в судове засідання не з`явилися.

Колегія суддів, заслухавши доповідача, пояснення осіб, що з`явилися, перевіривши матеріали справи та мотиви апеляційної скарги, приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення з наступних підстав.

У відповідності з ч.1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Частиною 1 ст. 367 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно п.2 ч.1 ст. 374 ЦПК України, за результатами розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Згідно п.п.3, 4 ч.1 ст. 376 ЦПК України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи та порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачів по справі - ОСОБА_5 , актовий запис про смерть № 84 від 28.08.2013 року складений виконкомом Червонозаводської міської ради Лохвицького району, свідоцтво про смерть НОМЕР_5 . останнім місцем проживання було: АДРЕСА_1 . 31.10.2013 року в Другій лохвицькій державній нотаріальній конторі заведена спадкова справа № 167/2013 після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , за претензією ПАТ "Райффайзен Банк Аваль".

У відповідності до ст. 1270 ЦК України спадщину після смерті ОСОБА_5 прийняли: ОСОБА_2 - син померлої, ОСОБА_3 - дочка померлої, які 31.01.2014 року подали заяви про прийняття спадщини до Другої лохвицької державної нотаріальної контори. Батьки спадкодавця: ОСОБА_6 та ОСОБА_7 10.02.2014 року подали до нотаріальної контори заяви про відмову від спадщини. Інших спадкоємців немає.

Після смерті ОСОБА_5 залишилося спадкове майно, яке складається із однокімнатної квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належала померлій на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого виконавчим комітетом Червонозаводської міської ради від 08.02.2008 року.

Постановою нотаріуса Другої лохвицької державної нотаріальної контори від 15.10.2019 року позивачам по справі було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на квартиру по 1/2 частці кожному, оскільки при підготовці видачі свідоцтв про право на спадщину знайдено актуальну інформацію із спеціального розділу, відповідно до якої право власності на вказане нерухоме майно 21.08.2018 року державним реєстратором, приватним нотаріусом Дробітько Вікторія Вікторівна, Полтавський міський нотаріальний округ, Полтавська область, зареєстровано Тютюнником Олександром Григоровичем на підставі іпотечного договору № МЗМ -182-08, серія та номер: 362 від 06.03.2008 р..

ОСОБА_4 , який є чоловіком ОСОБА_8 , та ВАТ Банк "Фінанси та кредит" 06.03.2008 року за № МКМ -182-08 було укладено кредитний договір на суму 60 000,00 грн зі ставкою 18 процентів річних, термін дії (повне погашення боргу) - 05.03.2023 року. Поручателем за вказаним договором виступила ОСОБА_5 (договір поруки № МПМ-182-08) від 06.03.2008 року. Предметом іпотеки стала квартира в АДРЕСА_1 , яка належала іпотекодавцю на підставі Свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 08.02.2008 року. Договір посвідчено приватним нотаріусом Звєрєвою Н.П. 06.03.2008 року, реєстровий № 363. Останній платіж за вказаним кредитним договором ОСОБА_4 було зроблено 04.04.2017 року. В цей час почалася процедура ліквідації банку, кошти не зараховувалися в рахунок погашення заборгованості і ОСОБА_4 припинив виплату кредиту. Дізнавшись про проведення відкритих торгів (аукціону) з продажу прав вимоги АТ "Банк "Фінанси та кредит" ОСОБА_8 подала заявку про участь у торгах, та проплатила внесок за участь в електронних торгах в сумі 3984,16 грн. з метою відступлення (купівлі-продажу) прав вимоги по кредитному договору від 06.03.2008 року за № МКМ -182-08, але вона не стала переможцем аукціону. 01.10.2018 року ОСОБА_4 звернувся до АТ "Банк"Фінанси та Кредит" з заявою про надання інформації по кредитному договору № МКМ -182-08 від 06.03.2008 року та по договору поруки № МПМ -182-08 від 06.03.2008 року та щодо повідомлення реквізитів для сплати заборгованості. 19.10.2018 року ОСОБА_4 отримав повідомлення про продовження ліквідації банку до 17.12.2019 року та про те, що відповідно до договору про відступлення (купівлі-продажу) прав вимоги, укладеного між ПАТ "Банк "Фінанси та Кредит" та ОСОБА_1 від 30.05.2018 року на підставі протоколу електронного аукціону № UA-EA-2018-03-14-000385-a від 07.05.2018 року, Банк відступив права вимоги за вказаним кредитним договором на користь нового кредитора ОСОБА_1 , який є кредитором з 30.05.2018 року та повідомлено адресу для листування. Право власності відповідачем було зареєстровано 21.08.2018 року. На момент реєстрації права власності новим кредитором на майно, що було предметом іпотеки, іпотекодавець (власник предмету іпотеки) ОСОБА_5 була померлою вже 5 років.

Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , суд першої інстанції виходив з того, що вимоги про припинення іпотечного договору, зняття заборони з нерухомого майна, скасування реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно є предметом іпотеки є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, оскільки дії відповідача по реєстрації спірного нерухомого майна за собою не відповідають положенням іпотечного договору і закону, а тому є передчасними та неправомірними.

Проте, повністю з таким висновком суду колегія суддів погодитися не може, виходячи з наступних підстав.

Щодо припинення іпотеки та зняття заборони з нерухомого майна, накладеної у зв`язку з передачею майна в іпотеку.

Відповідно до ч.1 ст. 593 ЦК України право застави припиняється у разі: 1) припинення зобов`язання, забезпеченого заставою; 2) втрати предмета застави, якщо заставодавець не замінив предмет застави; 3) реалізації предмета застави; 4) набуття заставодержателем права власності на предмет застави. Право застави припиняється також в інших випадках, встановлених законом.

Згідно ст. 17 Закону України «Про іпотеку» іпотека припиняється у разі: припинення основного зобов`язання або закінчення строку дії іпотечного договору; реалізації предмета іпотеки відповідно до цього Закону; набуття іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки; визнання іпотечного договору недійсним; знищення (втрати) переданої в іпотеку будівлі (споруди), якщо іпотекодавець не відновив її. Якщо предметом іпотечного договору є земельна ділянка і розташована на ній будівля (споруда), в разі знищення (втрати) будівлі (споруди) іпотека земельної ділянки не припиняється; з інших підстав, передбачених цим Законом. Наступні іпотеки припиняються внаслідок звернення стягнення за попередньою іпотекою.

В позовній заяві позивачами, підставою для припинення іпотеки, зазначено смерть іпотекодавця.

Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частинами першою, другою статті 1220 ЦК України визначено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Зі смертю позичальника зобов`язання з повернення кредиту включаються до складу спадщини, строки пред`явлення кредитодавцем вимог до спадкоємців позичальника, а також порядок задоволення цих вимог регламентуються статтями 1281 і 1282 ЦК України.

У разі смерті фізичної особи, боржника за зобов`язанням у правовідносинах, що допускають правонаступництво у порядку спадкування, обов`язки померлої особи (боржника) за загальним правилом переходять до іншої особи її спадкоємця, тобто відбувається передбачена законом заміна боржника у зобов`язанні, який несе відповідальність у межах вартості майна, одержаного у спадщину.

Відповідно до статті 23 Закону України «Про іпотеку» у разі переходу права власності на предмет іпотеки від іпотекодавця до іншої особи, у тому числі в порядку спадкування чи правонаступництва, іпотека є дійсною для набувача відповідного нерухомого майна навіть у тому випадку, якщо до його відома не доведена інформація про обтяження майна іпотекою.

Особа, до якої перейшло право власності на предмет іпотеки, набуває статус іпотекодавця і має всі його права і несе всі його обов`язки за іпотечним договором у тому обсязі і на тих умовах, що існували до набуття ним права власності на предмет іпотеки.

Якщо право власності на предмет іпотеки переходить до спадкоємця фізичної особи - іпотекодавця, такий спадкоємець не несе відповідальність перед іпотекодержателем за виконання основного зобов`язання, але в разі його порушення боржником він відповідає за задоволення вимоги іпотекодержателя в межах вартості предмета іпотеки.

Таким чином, якщо боржник та іпотекодавець - одна й та сама особа, то після її смерті до спадкоємця в разі порушення боржником своїх зобов`язань переходять обов`язки іпотекодавця у межах вартості предмета іпотеки.

Виходячи з обставин справи та змісту наведених вище положень закону, доводи позивачів щодо припинення іпотеки у зв`язку зі смертю іпотекодавця, є не обґрунтованими та такими, що не ґрунтуються на положеннях чинного законодавства , а тому задоволенню не підлягають.

Відповідно вимога про зняття заборони з нерухомого майна у зв`язку з припиненням іпотеки, також є безпідставною, оскільки вона є похідною від вимоги про припинення іпотеки.

З огляду на викладене висновки суду про наявність підстав для припинення іпотеки та зняття обтяження на нерухоме майно, яке було накладено у зв`язку з передачею майна іпотеки, підлягають скасуванню з ухваленням в цій частині нового рішення.

Щодо скасування реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, що є предметом іпотеки.

Статтею 36 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, або згідно з окремим договором між іпотекодавцем і іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя, що підлягає нотаріальному посвідченню, який може бути укладений одночасно з іпотечним договором або в будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, яким також вважається відповідне застереження в іпотечному договорі, визначає можливий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Закону. Визначений договором спосіб задоволення вимог іпотекодержателя не перешкоджає іпотекодержателю застосувати інші встановлені цим Законом способи звернення стягнення на предмет іпотеки.

Договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками, може передбачати: передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання у порядку, встановленому статтею 37 цього Закону; право іпотекодержателя від свого імені продати предмет іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу у порядку, встановленому статтею 38 цього Закону.

У договорі про задоволення вимог іпотекодержателя або у відповідному застереженні в іпотечному договорі зазначаються: умови, у разі настання яких іпотекодержатель може використати своє право на позасудове стягнення; порядок визначення вартості, за якою іпотекодержатель набуває право власності на предмет іпотеки; прийнятні та належні способи обміну повідомленнями між сторонами договору.

Зі змісту іпотечного договору від 06.03.2008 року №МЗМ-182-08 на підставі якого було здійснено реєстрацію права вланості на спірне нерухоме майно за відповідачем, вбачається, що іпотекодержатель на свій розсуд має право за наявності для того підстав звернути стягнення на предмет іпотеки у один із способів: судовий - на підставі рішення суду; позасудовий - на підставі виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

При цьому вказані положення договору мають загальний відсилочний характер, оскільки ними не визначено умови і порядок проведення звернення стягнення на предмет іпотеки, не наділено іпотекодержателя будьт-якими правами для вчинення відповідних дій самостійно без відома і погодження іпотекодавця, а лише вказано що таке звернення проводиться у порядку визначеному Законом України «Про іпотеку».

З огляду на викладене доводи відповідача, що наявне у іпотечному договорі застереження надавало останньому право самостійно без відома і погодження іпотекодавця вчиняти самостійно дії з перереєстрації права власності на предмет іпотеки на нього, є необгрунтованими та такими, що не ґрунтуються на положеннях іпотечного договору та чинного законодавства.

У разі порушення іпотекодавцем обов`язків, установлених іпотечним договором, іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання основного зобов`язання, а в разі його невиконання - звернути стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом (частина перша статті 12 Закону України «Про іпотеку»).

Згідно із частиною першою статті 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом.

Закон визначає такі способи звернення стягнення на предмет іпотеки: судовий - на підставі рішення суду; позасудовий - на підставі виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя (частина третя статті 33 Закону України «Про іпотеку»).

Відповідно до принципу свободи договору саме сторони договору вправі визначати процедуру та порядок направлення та вручення відповідних повідомлень та виконання інших вимог, встановлених Законом України «Про іпотеку», і за відсутності в договорі відповідних умов необхідно виходити з такого.

Відповідно до частини першої статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Отже, за загальним правилом право розпоряджатися майном належить власнику, а особа, яка не є власником, таким правом не наділена. Особа, яка не є власником майна, вправі розпоряджатися цим майном лише у випадках, встановлених законом.

Відповідно до частини першої статті 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом.

Згідно із частиною першою статті 35 Закону України «Про іпотеку» у разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. У цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Положення частини першої цієї статті не є перешкодою для реалізації права іпотекодержателя звернутись у будь-який час за захистом своїх порушених прав до суду у встановленому законом порядку (частина друга статті 35 зазначеного Закону).

Отже, за змістом частини першої статті 33 та частини першої статті 35 Закону України «Про іпотеку» реалізації права іпотекодержателя звернути стягнення на предмет іпотеки передує реалізація ним права вимагати дострокового виконання основного зобов`язання. І лише якщо останнє не виконане чи неналежно виконане, іпотекодержатель, якщо інше не передбачено законом, може звертати стягнення на предмет іпотеки. Недотримання цих правил є перешкодою для звернення стягнення на предмет іпотеки, але не перешкоджає іпотекодержателю звернутися з позовом до боржника про виконання забезпеченого іпотекою зобов`язання відповідно до частини другої статті 35 Закону України «Про іпотеку».

Вимоги частини першої статті 35 Закону України «Про іпотеку» не перешкоджають іпотекодержателю здійснювати права, визначені цим Законом та/або іпотечним договором, без попереднього повідомлення іпотекодавця тільки тоді, якщо викликана таким повідомленням затримка може спричинити знищення, пошкодження чи втрату предмета іпотеки (частина третя зазначеної статті).

Умови договору іпотеки та вимоги частини першої статті 35 Закону України «Про іпотеку» пов`язують можливість задоволення вимог кредитора про звернення стягнення на предмет іпотеки з дотриманням іпотекодержателем процедури належного надсилання іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, вимоги про усунення порушення основного зобов`язання.

Належним необхідно вважати надсилання вимоги з дотриманням встановленого договором порядку на адресу отримувача, яка вказана в договорі або додатково повідомлена відповідно до умов договору. Якщо такий порядок договором не визначений, відповідно до звичаїв ділового обороту належне направлення вимоги може здійснюватися засобами поштового зв`язку чи кур`єрської служби, які дозволяють встановити зміст відправлення та підтвердити його вручення, наприклад, цінним листом з описом вкладеного відповідно до Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270.

Належним дотриманням іпотекодержателем процедури повідомлення іпотекодавця та боржника, якщо він є відмінним від іпотекодавця, про вимогу стосовно усунення порушення також слід вважати також таке повідомлення, що було надіслане належним чином, проте не отримане внаслідок недбалості або ухилення від отримання.

Направлення такої вимоги іпотекодавцю про усунення порушень основного зобов`язання обґрунтовується саме тим, що іпотекодавець має право замість боржника усунути порушення основного зобов`язання і тим самим убезпечити себе від звернення стягнення на належний йому предмет іпотеки.

У разі дотримання іпотекодержателем порядку належного надсилання вимоги про усунення порушення основного зобов`язання діє презумпція належного повідомлення іпотекодержателя про необхідність усунення порушень основного зобов`язання, яка може бути спростована іпотекодавцем в загальному порядку.

За відсутності такого належного надсилання вимоги відповідно до частини першої статті 35 Закону України «Про іпотеку» іпотекодавець не набуває права звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання.

Таким чином, недотримання вимог частини першої статті 35 Закону України «Про іпотеку» щодо належного надсилання іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, вимоги про усунення порушення основного зобов`язання унеможливлює застосовування позасудового способу задоволення вимог іпотекодержателя.

При цьому, метою повідомлення іпотекодержателем іпотекодавця та інших осіб є доведення до їх відома наміру іпотекодержателя звернути стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання. Тому іпотекодержатель набуває право звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання лише за умови належного надсилання вимоги, коли іпотекодавець фактично отримав таку вимогу або мав її отримати, але не отримав внаслідок власної недбалості чи ухилення від такого отримання.

В іншому випадку іпотекодержатель не набуває права звернути стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання, зокрема не вправі набувати право власності на предмет іпотеки. За таких умов предмет іпотеки, право вланості на який набуто іпотекодержателем, є майном, набутим особою, яка не мала на це права.

Як вбачається з матеріалів, відповідач не навів відповідних доводів та не надав на підтвердження належних доказів належного надсилання ним вимоги боржнику та іпотекодавцю, або фактичного отримання такої вимоги вказаними особами, або доказів того, що вказані особи мали її отримати, але не отримали внаслідок власної недбалості чи ухилення від такого отримання.

За таких обставин висновки суду першої інстанції в цій частині є обґрунтованими, а відповідно доводи апеляційної скарги безпідставними.

Якщо суд апеляційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат (ч.13 ст.141 ЦПК України). Згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, відповідно до п.2 ч.2 ст. 141 ЦПК України, у разі відмови в позові покладаються на позивача.

При подачі апеляційних скарг до суду позивачами сплачено судовий збір в сумі 3363.20 по 1681,60 грн з кожного. Та понесено витрати на правничу допомогу в сумі 4500 грн., тобто по 2500 грн. кожним.

Враховуючи, що вказаною постановою суду позовні вимоги задоволено на 50%, тому з відповідачів на користь ОСОБА_2 та ОСОБА_8 , підлягають стягненню судовий збір у розмірі по 840,80 грн кожному, та витрати на правничу допомогу по 1125 грн. кожному.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення апеляційної скарги, часткового скасування рішення Лохвицького районного суду Полтавської області від 05 квітня 2021 року з ухваленням в цій частині нового рішення.

Керуючись ст. 367, 374, 376, 382-384 ЦПК України, Полтавський апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Лохвицького районного суду Полтавської області від 05 квітня 2021 року в частині вирішення позовних вимог про припинення іпотеки та знаття заборони з нерухомого майна скасувати.

Постановити в цій частині нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , державного реєстратора, приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Дробітько Вікторії Вікторівни про припинення іпотечного договору, зняття заборони з нерухомого майна відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН: НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІПН: НОМЕР_3 ) судовий збір в сумі 840,80 грн. та вирати на правничу допомогу в сумі 1125 грн.

Стягнути з Державного реєстратора, приватного нотаріуса Полтавського міського Нотаріального округу Дробітько Вікторії Вікторівни (м. Полтава, вул. Старий Поділ, 3) на користь ОСОБА_8 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , ІПН: НОМЕР_4 ) судовий збір в сумі 840,80 грн. та вирати на правничу допомогу в сумі 1125 грн.

В іншій частині рішення суду залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня набрання нею законної сили.

Повний текст постанови виготовлено 26 липня 2021 року.

Головуючий суддя : ___________________ Г.Л. Карпушин

Судді: ________________ С.А. Гальонкін _________________ Л.М. Хіль