Справа №295/8839/21
УХВАЛА

13.07.2021 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Кузнєцов Д.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) до Житомирської міської ради (адреса: м. Житомир, м-н ім. С.П. Корольова, 4/2) про скасування арештів (заборон відчуження) майна, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить скасувати заборону (архівний запис) відчуження житлового будинку АДРЕСА_2 , зареєстровану 26.04.2006 року Першою житомирською державною нотаріальною конторою на підставі ухвали від 28.05.1971 року, виданої Житомирським трестом столових; скасувати заборону (архівний запис) відчуження житлового будинку АДРЕСА_2 , зареєстровану 15.05.2006 року Першою житомирською державною нотаріальною конторою на підставі повідомлення, виданого Житомирським трестом столових.

Позивач просить розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження.

Позовна заява подана з додержанням вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Підстав для залишення заяви без руху, повернення та відмови у відкритті провадження у справі не вбачається.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство у порядку позовного провадження здійснюється за правилами загального та спрощеного провадження. Ці правила визначаються ухвалою суду про відкриття провадження (п. 4 ч. 2 ст. 187 ЦПК України).

Згідно ч. 4 ст. 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду: малозначних справ; справ, що виникають з трудових відносин; справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

У відповідності до ч. 6 ст. 19 ЦПК України малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); справи про розірвання шлюбу; справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При цьому, згідно ч.ч. 3, 4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

З огляду на предмет позову дана справа не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження. Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, наразі також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку.

Вивчивши матеріали справи, суддя приходить до висновку про необхідність прийняття позовної заяви до розгляду, відкриття провадження у справі та призначення справи до розгляду по суті у судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, а відтак клопотання позивача підлягає задоволенню.

Крім цього, разом із позовною заявою ОСОБА_1 подано клопотання про витребування у Житомирського обласного державного нотаріального архіву завірених копій ухвали від 28.05.1971 року та повідомлення, виданих Житомирським трестом столових, на підставі яких до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна була внесена заборона відчуження житлового будинку АДРЕСА_2 .

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви, що передбачено ч. 2 ст. 83 ЦПК України.

Клопотання подано з додержанням вимог, викладених у ст. 84 ЦПК України, у зв`язку з чим підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 19, 187, 190-192, 274, 353 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Житомирської міської ради про скасування арештів (заборон відчуження) майна.

Клопотання позивача задовольнити та розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження.

Призначити судове засідання для розгляду справи по суті на 07.10.2021 року о 09 год. 20 хв. у залі судових засідань № 4-Б-2 Богунського районного суду міста Житомира за адресою: м. Житомир, майдан Соборний, 1.

Витребувати у Житомирського обласного державного нотаріального архіву:

- належним чином завірену копію ухвали від 28.05.1971 року, виданої Житомирським трестом столових, на підставі якої до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна була внесена заборона відчуження житлового будинку АДРЕСА_3 , реєстраційний номер обтяження 3144485, архівний номер 21208ZІТОМІR1, архівна дата 06.04.1998, дата виникнення 28.05.1971, номер реєстру 41, внутрішній номер 5D011C2725EF36345840;

- належним чином завірену копію повідомлення б/н, виданого Житомирським трестом столових, на підставі якого до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна була внесена заборона відчуження житлового будинку АДРЕСА_3 , реєстраційний номер обтяження 3206705, архівний номер 2851898ZІТОМІR1, архівна дата 06.06.2002, дата виникнення 28.05.1971, номер реєстру 41, внутрішній номер 0F01Е02727F33Е315723.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позов з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі наявні у нього докази на підтвердження заперечення проти позову, а також документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи згідно ч. 3 ст. 83 ЦПК України. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України.

Роз`яснити учасникам справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні відповідати вимогам ст. 183 ЦПК України. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання зазначених вимог, повертає її заявнику без розгляду.

Попередити учасників справи про неприпустимість зловживання процесуальними правами. Учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Інформацію щодо справи можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет: https://bg.zt.court.gov.ua/sud0604/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя Д.В. Кузнєцов