Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/5205/20
Провадження №2/711/671/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2021 року м. Черкаси

Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого - судді Кондрацької Н.М.,

при секретарі Мелещенко О.В.,

за участі: позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Черкаської міської ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Черкаської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якому просила визначити їй додатковий строк, тривалістю 2 місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги обгрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_3 . Після її смерті залишилось спадкове майно у вигляді квартири АДРЕСА_1 . При житті мати залишила заповіт, відповідно до якого заповідала їй вказану квартиру. Таким чином, вона являється спадкоємцем за заповітом відповідно до ст. 1235 ЦК України. Інших спадкоємців немає. В визначений законом 6-й місячний строк заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори не подала. Вважає, що з поважної причини пропустила строк для прийняття спадщини після смерті матері оскільки вважала, що спадщину фактично прийняла, так як проживала з матір`ю на день її смерті,, доглядала за нею, вела спільне господарство. Провела поховання матері. Так як я не була з матір`ю зареєстрована, Друга Черкаська державна нотаріальна контора відмовила їй у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Відповідно до даних протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.07.2020, суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Кондрацька Н.М., у результаті автоматизованого розподілу судової справи між суддями, визначена для розгляду судової справи № 711/5205/20.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 03.08.2020 відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. Крім того, відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

18.08.2020 від представника відповідача Черкаської міської ради Кирмана В.О. надійшов відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити в задоволенні позовних вимог, оскільки вважає їх необґрунтованими. Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 15.07.2020, ОСОБА_1 відмовлено, у зв`язку з неподання заяви про прийняття спадщини у визначений законом строк та не наданням документів, що підтверджують спільне проживання з померлою. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Враховуючи, що позивач не надала відповідних доказів до позовної заяви про те, шо вона проживала разом з померлою, то для прийняття спадщини після матері вона зобов`язана була заявити про прийняття спадщини протягом строку встановленого ст. 1270 ЦК України, або повідомити суд про наявність поважних причин які заважали йому це зробити. Крім того, звертаючись до суду з позовом, позивач не надала належних та допустимих доказів того, що її не звернення до нотаріуса для прийняття спадщини в указаний період було пов`язано з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для вчинення дій, щодо прийняття спадщини у встановлений законом строк, у зв`язку з чим позивач не виконала свій процесуальний обов`язок із доведення тих обставин, на які посилається, як на підставу свої вимог і заперечень. Таким чином, пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин, при відсутності будь-яких перешкод і труднощів для подання заяви не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_2 заперечував проти задоволення позовних вимог з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.

Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази з точки зору належності, допустимості та достатності, дійшов наступних висновків

Відповідно до ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно з ч.ч. 1,5,6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч. 2 статті 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Черкаським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану, актовий запис №2612 від 07.10.2017 (а.с.5).

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 21.10.1964, ОСОБА_3 є матір`ю ОСОБА_1 (а.с. 5а).

17.12.1983 між ОСОБА_5 та ОСОБА_1 був зареєстрований шлюб. Після реєстрації шлюбу позивачка змінила прізвище з « ОСОБА_1 » на « ОСОБА_1 », що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища (а.с. 8).

Після смерті ОСОБА_3 залишилося спадкове майно, а саме квартира АДРЕСА_1 , яка належала померлій згідно свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_3 (а.с.6).

З заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, позивач ОСОБА_1 звернулась до нотаріуса 15.07.2020.

Постановою нотаріуса від 15.07.2020 року за №2030/02-31 позивачу ОСОБА_1 , було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з пропуском встановленого законодавством шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За приписами ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини є день смерті особи.

В ст.1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч.1 ст.1268 ЦК України).

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.1270 ЦК України).

Відповідно до ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені приписами ст.1272 ЦК України, за якими, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (ч.1); за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч.3).

Зі змісту наведених законодавчих приписів вбачається, що звертатися з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини, мають право спадкоємці за заповітом чи за законом, а суд при вирішенні цього питання повинен перевіряти поважність причин його пропуску.

Досліджуючи поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, суд виходить з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач своєчасно не подала заяви про прийняття спадщини, оскільки вважала що фактично її прийняла, так як проживала з померлою на день її смерті, крім того, не мала грошових котів на подачу відповідної заяви.

З огляду на викладене, суд доходить висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Разом з тим, суд вважає достатнім визначення позивачу додаткового строку тривалістю у один місяць, починаючи із дати набрання судовим рішенням законної сили.

Отже, позов підлягає частковому задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 1216, 1217, 1220, 1268, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 81, 89, 141, 263-265, 268, 273, 354-355 ЦПК України, суд,-

в и р і ш и в:

Позовні вимоги задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю один місяць з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення через суд першої інстанції до Черкаського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий: Н. М. Кондрацька