Справа № 496/3703/20
Провадження № 2/496/747/21
18 лютого 2021 рокуБіляївський районний суд Одеської області у складі:
головуючого - судді Буран В.М.,
секретаря Мединської К.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Біляївка Одеської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
ОСОБА_1 звернулась до суду із зазначеним позовом, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що у 2017 році вона уклала шлюб із ОСОБА_2 . Від шлюбу сторони дітей не мають. Сумісне життя подружжя не склалось, тому що у них різні погляди на сімейне життя та обов`язки, в сім`ї відбувалися сварки, зі сторони відповідача була подружня зрада, всі ці обставини призвели до того, що вони стали зовсім чужими людьми, подружні відносини припинилися, спільне господарство не ведеться, спору про спільне майно немає, внаслідок чого спільне життя подружжя і збереження шлюбу на думку позивача суперечить її інтересам, тому вона звернувся до суду з відповідною позовною заявою.
Позивач у судове засідання не з`явилась, та в матеріалах справи міститься заява позивача про розгляд справи за її відсутності, на задоволені позовних вимог наполягає та не заперечує проти ухвалення заочного рішення по справі (а.с. 16).
Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, шляхом надіслання ухвали та судової повістки за місцем реєстрації, що підтверджується поштовим повідомленням, яке повернулось на адресу суду з відміткою адресата про вручення йому відправлення (а.с.15).
В установлений ч. 7 ст. 178 ЦПК України строки, відповідач не подав до суду відзив на позовну заяву.
Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
У зв`язку з тим, що відповідача повідомлено належним чином про час та місце слухання справи, відповідач не з`явився в судове засідання без повідомлення причин неявки, відповідач не подав відзив та враховуючи згоду позивача на заочний розгляд справи, суд вважає за необхідне ухвалити рішення про заочний розгляд справи.
Згідно із ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України - неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши докази по справі суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 31.08.2017 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого Малиновським районним у місті Одесі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, актовий запис № 2351 (а.с. 6).
Відповідно до ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушуванняжінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Судом встановлено, що причиною припинення шлюбно-сімейних відносин являється те, що Сумісне життя подружжя не склалось, тому що у них різні погляди на сімейне життя та обов`язки, в сім`ї відбувалися сварки, зі сторони відповідача була подружня зрада, всі ці обставини призвели до того, що вони стали зовсім чужими людьми, подружні відносини припинилися, спільне господарство не ведеться, спору про спільне майно немає, внаслідок чого спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, тому шлюб підлягає розірванню.
Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово сімейний засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово союз підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків.
Позивач скористалась даним правом та звернулась до суду з позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем.
Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 СК України, кожен із подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість.
Відповідно до положень ч.1 ст.110, ч.2 ст.112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя та суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
При таких обставинах позовні вимоги є обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя й збереження шлюбу суперечило б інтересам позивача, тому позов про розірвання шлюбу підлягає задоволенню.
Позивач також просить відновити її дошлюбне прізвище ОСОБА_3 .
Згідно ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
З правової позиції Одеського апеляційного суду, викладеної в постанові від 16.11.2020 року по справі №496/5046/19, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу має право на зміну прізвища на дошлюбне після розірвання шлюбу, тобто після набрання рішенням про розірвання шлюбу законної сили. Тому дана вимога задоволенню не підлягає.
Відповідно до положень частини 6 статті 15 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» той з подружжя, який бажає відновити своє дошлюбне прізвище, повинен заявити про це в органі державної реєстрації актів цивільного стану під час державної реєстрації розірвання шлюбу.
Позивачем було сплачено судовий збір за подання позовної заяви про розірвання шлюбу у сумі 840,80 грн. про, що свідчить квитанція додана до матеріалів справи (а.с. 1).
У відповідності зі ст. 141 ЦПК України, у разі задоволення позову судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на відповідача.
Таким чином на користь позивачки з відповідача слід стягнути судовий збір у розмірі 840,80 грн.
Згідно ч. 2 ст. 114 СК України шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Керуючись ст. ст. 24, 56, 110, 112 СК України, ст. ст. 81, 141, 200, 206, 280, 263-265, 354 ЦПК України, суд -
Позов ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (проживає: АДРЕСА_1 , зареєстрована: АДРЕСА_2 , номер паспорта НОМЕР_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ) до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (місце проживання: АДРЕСА_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_4 ) про розірвання шлюбу задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 31.08.2017 року, свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 виданого Малиновським районним у місті Одесі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, актовий запис № 2351.
В частині вимоги зазначених в мотивувальній частині позову, щодо відновлення позивачці прізвища « ОСОБА_3 » роз`яснити, що вона має право здійснити це в органах ДРАЦС після розірвання шлюбу на підставі рішення суду.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 840,80 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги до Біляївського районного суду Одеської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення може бути оскаржене до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги до Біляївського районного суду Одеської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Буран В.М.