провадження 2/201/1068/2021
УХВАЛА

26 липня 2021 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

в складі: головуючого

судді Антонюка О.А.

з секретарем Храмцевич Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро клопотання сторони відповідача про прийняття зустрічного позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 і ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Суслов Максим Євгенійович і приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Чижик Марина Олександрівна про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину заповіту, визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за законом, встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 і ОСОБА_2 21 грудня 2020 року звернулися до суду з позовом до відповідача ОСОБА_3 про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину заповіту, визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за законом, встановлення факту родинних відносин, позовні вимоги не змінювалися, не доповнювалися і не уточнювалися. Ухвалою судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська провадження по цій справі було відкрито та призначено проведення судового засідання, розглядаються клопотання, справа по суті не слухалася, виносилися ухвали, спір по суті не вирішено.

В засідання від сторони відповідача з представником надійшло до суду клопотання про поновлення строку на прийняття її зустрічної позовної заяви до ОСОБА_1 і ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування, оскільки, на їх думку, вимоги по вказаному позову однорідні з первісним позовом, спір є між тими ж сторонами, ті ж правовідносини, стосується такого ж предмету спору.

З`ясувавши думку сторін та їх представників, представника третьої особи, перевіривши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків, виходячи з такого.

Відповідно до ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов до початку розгляду справи по суті.

Згідно до ст. 188 ЦПК України суд під час розгляду справи має право постановити ухвалу про об`єднання в одне провадження кількох однорідних позовних вимог за позовами одного й того ж самого позивача до одного й того самого відповідача чи до різних відповідачів або за позовами різних позивачів до одного й того самого відповідача.

Відповідно до ч. 3 ст. 188 ЦПК України об`єднання в одне провадження позовів допускається лише до закінчення підготовчого засідання.

Судом встановлено, що 10 червня 2021 року по цій справі закінчено підготовче засідання, про що винесена відповідна ухвала, отже позивач вже не може збільшувати або зменшувати розмір позовних вимог, міняти предмет позову та інш. (ст. 49 ЦПК України), а відповідач заявляти зустрічний позов і ставити питання про його об`єднання з первісним позовом; вказані позивачем вимоги мають кожні своє коло осіб та доказів, знаходяться на різних стадіях судового розгляду, різний предмет спору, по ним можуть бути відкриті різні провадження.

Тим більше, що ЦПК не передбачає можливості поновлення строку на подачу зустрічної позовної заяви без поновлення підготовчого засідання.

Судом встановлено, що ця цивільна справа за позовом ОСОБА_1 і ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину заповіту, визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за законом, встановлення факту родинних відносин ще не слухається по суті в засіданні, розглянуті не клопотання, вимоги у вказаних заявником позовах хоча і частково мають однорідні вимоги (частково співпадають), однак лише частково, вказані по ним вимоги мають кожні своє коло осіб та доказів, знаходяться на різних стадіях судового розгляду, різний предмет спору, по ним можуть бути відкриті різні провадження. Належних доказів на підтвердження свого клопотання (не позову, а самого клопотання) представник заявника клопотання суду не надав, тобто клопотання не обгрунтоване.

Задоволення клопотання саме в такому вигляді на даній стадії судового розгляду справи може утруднити розгляд цієї справи, вирішення клопотань і дослідження інших матеріалів, що потягне за собою тяганину, їх спільний розгляд виходячи з конкретних обставин справи ускладнить розгляд і є не доцільним.

Ця справа може бути пов`язана з іншими питаннями сторін, іншими правовідносинами чи справами в цьому чи іншому суді, але це не означає їх об`єднання в одне провадження.

Для вирішення цієї цивільної справи повинні бути саме преюдиціальними факти, які можна встановити при розгляді зустрічного позову. При цьому важливо, що необхідність об`єднання в одне провадження зустрічного позову з первісним у справі виникає у випадку, якщо неможливо прийняти рішення у цій справі по первісному без з`ясування обставин зустрічного позову, тобто між вказаними позовами повинен існувати тісний матеріально-правовий зв`язок, який виражається в тому, що факти, встановлені по одному позову, будуть мати преюдиціальне значення для іншого позову.

На даній стадії слухання суд вважає помилковим висновок про необхідність прийняття зустрічного позову, оскільки таке об`єднання позовів можливе лише за умови, якщо в іншому позові можуть вирішитися питання щодо підстав, вимог у даній справі чи умов, від яких залежить можливість її розгляду; при цьому суд звертає увагу на вимоги статті 121 ЦПК України про те, що справа має бути розглянута судом протягом розумного строку; об`єднуючи позови у справі через неможливість їх окремого розгляду не може бути залишене поза увагою положення статті 6 Конвенції, якими передбачено, що судові процедури при розгляді справи повинні бути справедливими, справа має бути розглянута в розумний строк, а також те, що в цивільному судочинстві діє принцип ефективності судового процесу, який направлений на недопущення затягування розгляду справи.

При цьому слід керувався саме зазначеним, а не наявністю чи відсутністю права, що підлягає захисту, наявністю іншого спору, що начебто перешкоджає вирішенню цієї справи. Отже посилання заявника на те, що питання зустрічного позову можуть вплинути на результати розгляду цієї цивільної справи, протирічить названому.

Для правильного вирішення питання про прийняття зустрічного позову слід з`ясувати: як пов`язані позови, які розглядаються судом загальної юрисдикції, чим обумовлюється неможливість розгляду їх окремо. При цьому слід враховувати, що пов`язаність позовів, справ, полягає у тому, що рішенням іншого суду, який має розглядати іншу справу, встановлено обставини, що впливають на збирання та оцінку доказів у даній справі, зокрема, факти, що мають преюдиціальне значення для даної справи. Неможливість розгляду справи до вирішення справи іншим судом або іншого, зустрічного позову полягає в тому, що обставини, які розглядаються іншим судом, не можуть бути встановлені судом самостійно у цій справі через обмеженість своєї юрисдикції щодо конкретної справи; підлягає з`ясуванню, чи дійсно від наслідків розгляду цивільної справи залежить прийняття рішення у цій цивільній справі саме з урахуванням зустрічного позову.

При таких обставинах суд вважає, що клопотання не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 4, 49, 182, 188, 193, 222, 258-261, 353, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Представнику відповідача в задоволенні клопотання про прийняття зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1 і ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування та об`єднання його з первісним позовом в одне провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 і ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровського області Суслов Максим Євгенійович і приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Чижик Марина Олександрівна про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину заповіту, визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за законом, встановлення факту родинних відносин відмовити.

Ухвала набрала законної сили 26 липня 2021 року.

Ухвалу може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 354 ЦПК України з урахуванням положень п. 3 Розділу XII ПРИКІНЦЕВИХ ПОЛОЖЕНЬ ЦПК України.

Суддя -