Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" липня 2021 р.

м. Київ

справа № 755/14452/20

провадження № 2/755/5941/21

Дніпровський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді Галагана В.І., за участю секретаря Проценко Н.А.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Акціонерне товариство «Українська залізниця», про усунення перешкод у користуванні будинком, -

УСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою, в якій просить зобов`язати відповідача ОСОБА_2 усунути позивачу ОСОБА_1 перешкоди у користуванні належним їй житловим будинком АДРЕСА_1 , шляхом демонтажу гаражу, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , мотивуючи свої вимоги тим, що позивач є власником житлового будинку АДРЕСА_1 , який знаходиться на земельній ділянці, належній позивачу на праві власності. В червні 2020 року позивач з`ясувала, що навпроти її будинку на 0,80 метра самовільно без узгодження із позивачем в порушення будівельних норм було збудовано гараж, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , на земельній ділянці, яка обліковується за АТ «Українська залізниця». З усної розмови з відповідачем ОСОБА_2 , яка є власником квартири АДРЕСА_2 , позивачу стало відомо, що гараж був збудований відповідачем без відповідної дозвільної документації, тобто самовільно. Таким чином, позивач вважає, що самовільно побудований біля її будинку гараж є порушенням її права як власника цього будинку, тому позивач вимушена звернутись з даним позовом до суду.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 09.11.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Акціонерне товариство «Українська залізниця», про усунення перешкод у користуванні будинком, постановлено розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, встановивши строк для подачі учасниками справи письмових заяв по суті позову.

Крім того, ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 09.11.2020 року на підставі клопотання представника позивача ОСОБА_3 , поданого разом із позовною заявою, у справі було призначено будівельно-технічну експертизу, у зв`язку з чим провадження у справі зупинено. Додаткових питань експерту в частині проведення будівельно-технічної експертизи, задля постановлення додаткової ухвали суду, стороною відповідача не надано.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 15.07.2021 року відновлено провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Акціонерне товариство «Українська залізниця», про усунення перешкод у користуванні будинком, у зв`язку із виконанням ухвали суду та проведенням будівельно-технічної експертизи.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 20.07.2021 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Акціонерне товариство «Українська залізниця» про усунення перешкод у користуванні майном, повернуто суб`єкту звернення.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 28.07.2021 року письмове клопотання представника відповідача ОСОБА_4 про розгляд справи у порядку загального позовного провадження, подане в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 , третя особа: Акціонерне товариство «Українська залізниця», про усунення перешкод у користуванні будинком, залишено без задоволення, з урахуванням пропуску строку звернення із заявою до суду.

Представник відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_4 скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений ухвалою суду від 09.11.2020 року строк, відповідно до якого представник проти позову заперечує в повному обсязі, просить у позові відмовити, вказуючи на те, що відповідачем ОСОБА_2 збудовано гараж із дотриманням вимог закону, побудова гаражу не потребує спеціальних дозвільних документів, а будинок позивача фактично є господарською будівлею, а саме банею, яка побудована на межі суміжної земельної ділянки відповідача ОСОБА_2 з порушенням вимог будівельних норм та без узгодження з ОСОБА_2 (а.с. 53-56)

Представником третьої особи Акціонерного товариства «Українська залізниця» не надано до суду заяв по суті позову.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі письмові докази в їх сукупності, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства.

Відповідно до ч. 4 ст. 41 Конституції України, право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 належить на праві власності житловий будинок АДРЕСА_1 , що підтверджено Свідоцтвом про право власності, виданим Головним управлінням житлового забезпечення Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 14.02.2012 року. (а.с. 18, 19, 23-29)

На підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку, виданого Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 14.02.2009 року ОСОБА_1 є власником земельної ділянки площею 0,0405 га, розташованої на АДРЕСА_1 . (а.с. 20, 21)

Згідно Листа Департаменту земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 01.04.2020 року № 05710-Б-4595-1955, земельна ділянка площею 0,2504 га (обліковий код 66:066:0003) по АДРЕСА_2 обліковується за Дарницькою дистанцією цивільних споруд. Також повідомлено, що дозволи на встановлення тимчасових збірних-розбірних індивідуальних гаражів надаються відповідною районною в м. Києві державною адміністрацією, а земельні ділянки, на яких розташовані гаражі, не передаються у користування особі, що встановила гараж. (а.с. 31)

Згідно Листа Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 02.04.2020 року № 073-073/Б-250-529, Департамент станом на день надання відповіді не видавав та не реєстрував документів дозвільного та декларативного характеру, які б надавали право на виконання підготовчих і будівельних робіт та не приймав в експлуатацію об`єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_1 . (а.с. 34)

Згідно Листа Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації від 18.09.2020 року № 103/103/Б-472/1-6118, земельна ділянка (обліковий код 66:066:0003) по АДРЕСА_2 обліковується за Дарницькою дистанцією цивільних споруд. Дніпровська районна в м. Києві державна адміністрація не приймала розпорядження на встановлення тимчасового збірно-розбірного гаражу за зазначеною адресою, оскільки дана територія не віднесена до масиву багатоквартирної житлової забудови, і заяви щодо надання дозволу на встановлення тимчасового збірного металевого гаражу по АДРЕСА_1 до райдержадміністрації не надходило. (а.с. 32-33)

Згідно Висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 08.07.2021 року № 36548/20-43, встановлено, що експерту на його вимогу не було надано: схему прив`язки гаражного боксу, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , креслення вузлів підключення до інженерних мереж згідно з технічними умовами, рішення відповідного виконавчого органу щодо розміщення гаражного боксу на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_2 , тестові матеріали щодо опису споруди її вигляду та інженерного забезпечення, витяг з реєстру щодо реєстрації гаражного боксу в базі даних тимчасових споруд. (а.с. 81-88)

За результатами візуального обстеження експертом встановлено, що станом на момент обстеження металева конструкція з ознаками гаражного боксу встановлена безпосередньо перед вікнами житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 .

По стіні будинку, з боку встановлення металевої конструкції-гаражу, прокладений металевий трубопровід, який можливо ідентифікувати - для підключення системи газопостачання. Станом на момент обстеження двоповерховий будинок обладнаний системою електропостачання.

При проведенні обстеження експертом виконані контрольні заміри відстані металевої конструкції-гаражу від вікон та зовнішньої стіни житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , значення становить - 0,77 м.

Відповідно до п.п. 6.1.39, 10.8.8 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова території», затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України Наказом від 26.04.2019 року № 104, встановлено, що гаражі слід передбачати вбудованими, прибудованими до житлових будинків або окремо розташованими по лінії забудови, а також в глибині ділянки. Відстані від в`їздів та інших технологічних прорізів гаражів до сусідніх житлових будинків, закладів загальної середньої освіти та закладів дошкільної освіти, інших споруд слід приймати за таблицею 10.6. Відстані від наземних і комбінованих (наземно-підземних) гаражів і відкритих автостоянок автомобілів до житлових і громадських будинків (від вікон) слід приймати не менше тих, що встановлені у таблиці 10.6, тобто відстань від гаражів до житлових будинків становить від 10 м. (включно).

Відповідно до п. 7.14 ДБН В. 2.5-20:2018 «Газопостачання», затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України Наказом від 15.11.2018 року № 305, встановлено, що мінімальну відстань у просвіті по горизонталі від газопроводу до гаражів слід приймати згідно з ДБН Б.2.2-12, як до фундаментів будинків та споруд.

Разом з тим, відповідно до змісту Висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 08.07.2021 року № 36548/20-43, запитувані експертом протоколи випробувань (сертифікати) по визначенню групи горючості та ступеню поширення горіння на застосовані матеріали щодо всіх конструктивних елементів будівлі, гаражного боксу, або довідку з МНС щодо ступеню вогнестійкості житлового будинку та гаражного боксу - експерту надано не було. Тобто, встановити ступені вогнестійкості будівлі та гаражу не вбачається за можливе.

Таким чином, експертом у Висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 08.07.2021 року № 36548/20-43 зауважено, що відповідно до наданих матеріалів справи металева конструкція-гараж побудовано самочинно без відповідної проектної та дозвільної документації, на клопотання експерта щодо надання додаткової документації - необхідна документація надана не була, отже встановити чи відповідає металева конструкція-гараж проектно-технічній документації не вбачається за можливе. Металева конструкція-гараж не відповідає мінімальним вимогам щодо відступу (в тому числі протипожежному) від житлової будівлі за п. 6.1.39, 10.8.8, 15.2.2. ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова території»; п. 7.14 ДБН В. 2.5-20:2018 «Газопостачання».

Мінімально необхідна відстані між житловим будинком та гаражем повинна становити від 10 м., однак за результатом контрольних вимірів така відстань становить 0,77 м.

Провести розрахунок ступеню вогнестійкості будівлі та гаражу для встановлення більш точної відстані не вбачається за можливе з причин, які наведені у дослідницькій частині висновку. (а.с. 88 зв.)

Крім того, представником відповідача ОСОБА_4 долучено до матеріалів справи Висновок експерта за результатами проведеного комплексного земельно-технічного та будівельно-технічного експертного дослідження № ED-1701-1-1688.20 від 25.05.2021 року, складеного судовим експертом Клівак О.В. на підставі заяви Адвокатського бюро «Олександра Грищенка». (а.с. 96-118)

Відповідно до висновків експерта розташування житлового будинку літ. А (з урахуванням його водостоків, відмостки) по АДРЕСА_1 відносно межі В-Г земельної ділянки з кадастровим номером :66:066:0008 згідно з Державним актом на право власності на земельну ділянку від 14.02.2009 р. серія ЯЕ № 992275, не відповідає вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва в частині наявності нормативного відступу від межі В-Г для догляду за будинком та здійснення його ремонту (відступ відсутній). Зокрема, порушені вимоги п. 3.25* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» (де вказано: «Для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш відступної конструкції стіни треба приймати не менше 1,0 м.») Розташування фактичної (на місцевості) межі В-Г земельної ділянки з кадастровим номером :66:066:0008 не відповідає Державному акту на право власності на земельну ділянку від 14.02.2009 р. серія ЯЕ № 992275.

Відповідно до статті 152 Земельного кодексу України власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Захист прав громадян на земельні ділянки здійснюється в тому числі шляхом: відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; застосування інших, передбачених законом способів.

Пункт «г» частини першої статті 96 Земельного кодексу України передбачає, що землекористувачі зобов`язані не порушувати прав власників суміжних земельних ділянок та землекористувачів.

Згідно зі статтею 391 Цивільного кодексу України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до вимог статті 103 Земельного кодексу України власники та землекористувачі земельних ділянок повинні обирати такі способи використання земельних ділянок відповідно до їх цільового призначення, при яких власникам, землекористувачам сусідніх земельних ділянок завдається найменше незручностей.

Власники та землекористувачі земельних ділянок зобов`язані не використовувати земельні ділянки способами, які не дозволяють власникам, землекористувачам сусідніх земельних ділянок використовувати їх за цільовим призначенням.

Негаторний позов пред`являється власником за умови, що він має майно у своєму володінні, однак протиправна поведінка інших осіб перешкоджає йому здійснювати права користування та розпорядження ним. Для подання такого позову не вимагається, щоб перешкоди до здійснення права користування та розпорядження майном були результатом винних дій відповідача чи спричиняли позивачу збитки. Достатньо, щоб такі дії хоча б і не позбавляли власника володіння майном, але об`єктивно порушували його права і були протиправними. Відповідачем у негаторному позові є особа, яка власними протиправними діями перешкоджає позивачу здійснювати правомірність щодо користування чи розпорядження майном.

Відповідно до статей 12, 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України).

За змістом статті 110 Цивільного процесуального кодексу України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Відповідно до статті 89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Проаналізувавши наявні в матеріалах справи докази, керуючись законодавством, діючим на час виникнення спірних правовідносин, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення вимог позивача щодо зобов`язання відповідача ОСОБА_2 усунути позивачу ОСОБА_1 перешкоди у користуванні належним їй житловим будинком АДРЕСА_1 , шляхом демонтажу гаражу, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , - з огляду на наступне.

Так, судом встановлено, що спірна металева конструкція-гараж побудований відповідачем ОСОБА_2 , що не спростовано останньою відповідно до письмового відзиву, долученого до матеріалів справи, та гараж розташований на земельній ділянці, яка обліковується за Дарницькою дистанцією цивільних споруд, правонаступником якої є АТ «Українська залізниця».

Під час проведення судової будівельно-технічної експертизи експертом встановлено, що експерту на його вимогу не було надано: схему прив`язки гаражного боксу, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , креслення вузлів підключення до інженерних мереж згідно з технічними умовами, рішення відповідного виконавчого органу щодо розміщення гаражного боксу на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_2 , тестові матеріали щодо опису споруди її вигляду та інженерного забезпечення, витяг з реєстру щодо реєстрації гаражного боксу в базі даних тимчасових споруд. За результатами візуального обстеження експертом встановлено, що станом на момент обстеження металева конструкція з ознаками гаражного боксу встановлена безпосередньо перед вікнами житлового будинку, належного позивачу ОСОБА_1 на праві власності, за адресою: АДРЕСА_2 . По стіні будинку позивача ОСОБА_1 , з боку встановлення спірної металевої конструкції-гаражу, прокладений металевий трубопровід, який можливо ідентифікувати - для підключення системи газопостачання. Станом на момент обстеження двоповерховий будинок позивача обладнаний системою електропостачання. Також при проведенні обстеження експертом виконані контрольні заміри відстані металевої конструкції-гаражу від вікон та зовнішньої стіни житлового будинку позивача за адресою: АДРЕСА_2 , значення становить - 0,77 м., в той час як відповідно до п.п. 6.1.39, 10.8.8 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова території» відстань від наземних і комбінованих (наземно-підземних) гаражів до житлових і громадських будинків (від вікон) має становити не менше 10 м. (включно). При цьому, запитувані експертом протоколи випробувань (сертифікати) по визначенню групи горючості та ступеню поширення горіння на застосовані матеріали щодо всіх конструктивних елементів будівлі, гаражного боксу, або довідку з МНС щодо ступеню вогнестійкості житлового будинку та гаражного боксу - експерту сторонами надано не було тобто, встановити ступені вогнестійкості будівлі та гаражу не вбачається за можливе.

Таким чином, експертом у Висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 08.07.2021 року № 36548/20-43 зауважено, що відповідно до наданих матеріалів справи металева конструкція-гараж побудовано самочинно без відповідної проектної та дозвільної документації, на клопотання експерта щодо надання додаткової документації - необхідна документація надана не була, отже встановити чи відповідає металева конструкція-гараж проектно-технічній документації не вбачається за можливе. Металева конструкція-гараж не відповідає мінімальним вимогам щодо відступу (в тому числі протипожежному) від житлової будівлі за п. 6.1.39, 10.8.8, 15.2.2. ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова території»; п. 7.14 ДБН В. 2.5-20:2018 «Газопостачання». Мінімально необхідна відстань між житловим будинком та гаражем повинна становити від 10 м., однак за результатом контрольних вимірів така відстань становить 0,77 м. Провести розрахунок ступеню вогнестійкості будівлі та гаражу для встановлення більш точної відстані не вбачається за можливе з причин, які наведені у дослідницькій частині висновку.

Приймаючи до уваги вищезазначений висновок судової будівельно-технічної експертизи від 08.07.2021 року № 36548/20-43, судом ураховано, що запитувані експертом документи відповідної проектно-дозвільної документації на встановлення металевої конструкції-гаражу, проектно-технічної документації на встановлення ступеню безпеки вогнестійкості гаражу та відповідність вимогам щодо відступу (в тому числі протипожежному) від житлової будівлі відповідачем суду не надано. При цьому, при проведенні обстеження експертом виконані контрольні заміри відстані металевої конструкції-гаражу від вікон та зовнішньої стіни житлового будинку позивача ОСОБА_1 , значення становить - 0,77 м., в той час як відповідно до п.п. 6.1.39, 10.8.8 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова території» відстань від наземних і комбінованих (наземно-підземних) гаражів до житлових і громадських будинків (від вікон) має становити не менше 10 м. (включно), що є порушенням права власності позивача як власника будинку, перед вікнами якого на відстані 0,77 метра відповідачем встановлено металеву конструкцію-гараж, що, відповідно, є перешкодою позивачу у здійсненні нею права користування та розпорядження належним їй будинком.

Відповідно до частини третьої ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Акціонерне товариство «Українська залізниця», про усунення перешкод у користуванні будинком підлягають до задоволення.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 133 Цивільного процесуального кодексу України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу витрати на проведення експертизи.

Відповідно до ч. 1. 2 ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

В порядку статті 141 Цивільного процесуального кодексу України з урахуванням повного задоволення позову та задоволення клопотання про забезпечення позову шляхом призначення експертизи, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає судовий збір у розмірі 1 261,20 грн. (840,80+420,40)

Згідно положень ч. 1, 2 статті 137 Цивільного процесуального кодексу України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. (ч. 3 ст. 137 Цивільного процесуального кодексу України)

Судом встановлено, що при зверненні з даним позовом до суду ОСОБА_1 уклала з адвокатом Фумельовим І.О. Договір про надання правової допомоги б/н від 10.09.2020 року, відповідно до умов якого адвокат взяв на себе зобов`язання надати клієнту необхідну правову допомогу з метою захисту і представництва прав та законних інтересів клієнта у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про усунення перешкод у користуванні нерухомим майном. (а.с. 36-37)

Згідно Додатку до Договору про надання правової допомоги б/н від 10.09.2020 року, підписаного сторонами Договору, за надання послуг адвокатом клієнт зобов`язаний сплатити за складання позовної заяви 5 000,00 грн. Вартість інших послуг узгоджується додатково, про що складається відповідний додаток до Договору про надання правової допомоги. Оплата має бути здійснена клієнтом перед виконанням адвокатом узгоджених сторонами дій чи складання документів. (а.с. 38)

Згідно квитанції до прибуткового касового ордера № 82 від 10.09.2020 року ОСОБА_1 сплачено адвокату Фусельову І.О. 11 000,00 грн. (а.с. 35)

Крім того, адвокатом Фумельовим І.О. долучено до матеріалів справи детальний опис робіт, виконаних адвокатом за Договором від 10.09.2020 року на суму 11 000,00 грн., відповідно до якого: складання позовної заяви та оформлення пакету документів для подачі до суду - 10 год. 6 500,00 грн.; складання адвокатських запитів - 2 год. 3 000,00 грн.; складання клопотання про призначення експертизи - 1 год. 1 500,00 грн. (а.с. 41).

Однак суд критично оцінює даний Детальний опис, оскільки він не підписаний позивачем ОСОБА_1 , як стороною Договору про надання правової допомоги б/н від 10.09.2020 року, та зазначені у Детальному описі роботи, що виконані адвокатом, не передбачені Додатком до Договору від 10.09.2020 року, що є умовою цього Договору, про що зазначено вище. При цьому, в матеріалах справи відсутні запити, які мали бути складені адвокатом згідно Детального опису, а долучені до матеріалів справи листи-відповіді державних органів скеровані на ім`я позивача та складені до дати укладення Договору про надання правової допомоги б/н від 10.09.2020 року.

Таким чином, суд визнає не доведеними витрати позивача ОСОБА_1 , понесені нею на правничу допомогу, оскільки суд позбавлено можливості надати оцінку фактично виконаним роботам адвоката в межах розгляду досліджуваного позову.

Крім того, за клопотанням сторони позивача на підставі ухвали суду було проведено будівельно-технічну експертизу, оплату проведення якої покладено на позивача ОСОБА_1 . За наслідками проведення експертизи експертом складено та надіслано до суду Висновок експерта № 36548/20-43 від 08.07.2021 року, до якого долучено Акт здачі-приймання висновку експерта № 36548/20-43 від 08.07.2021 року, згідно якого позивачем оплачено проведення експертизи у розмірі 13 075,20 грн. (а.с. 81)

Таким чином, з урахуванням задоволення позову, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати на проведення експертизи у розмірі 13 075,20 грн.

Керуючись ст. 41 Конституції України, ст. 391 Цивільного кодексу України, ст.ст. 96, 152 Земельного кодексу України, ст.ст. 2, 4, 6-13, 82, 89, 110, 133, 141, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 279, 352, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Акціонерне товариство «Українська залізниця», про усунення перешкод у користуванні будинком - задовольнити.

Зобов`язати ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) усунути ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) перешкоди у користуванні належним їй житловим будинком АДРЕСА_1 , шляхом демонтажу гаражу, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати на проведення експертизи у розмірі 13 075,20 грн. та судовий збір у розмірі 1 261,20 грн., а всього на загальну суму 14 336 (чотирнадцять тисяч триста тридцять шість) гривень 40 копійок.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасники справи мають право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення даного рішення суду.

Повний текст рішення суду складено 28 липня 2021 року.

Суддя: В.І. Галаган