КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження № 22-ц/824/2661/2021 Доповідач в суді апеляційної інстанції - Яворський М.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді Яворського М.А.,

суддів Кашперської Т.Ц., Фінагєєва В.О.

за участю секретаря судового засідання Владіміровой О.К.,

розглянувши у відкритому судовому засідання в приміщення Київського апеляційного суду цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Бобошко Владислава Миколайовича на заочне рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 24 лютого 2020 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію, -

ВСТАНОВИВ:

В грудні 2019 року ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» звернулось до суду із вказаним позовом, відповідно до якого просило стягнути з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» 19 718,53 грн вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричної енергією та відшкодувати судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1921 грн.

Позовні вимоги мотивовано тим, що ОСОБА_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі». Вказано, що 02 травня 2018 року за адресою боржника представниками РЕМ «Лівобережний» було виявлено порушення ПКЕЕН: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі поза приладом обліку з метою без облікового споживання електричної енергії, самовільне підключення виконано кабелем ПВ 3х4мм? без порушення схеми обліку від ввідного АВ до квартири споживача; при включеному навантаженні покази лічильника не змінюються, внаслідок чого спожита електроенергія не враховується. На підставі вказаних порушень було складено Акт про порушення №04900.

Вказано, що у відповідності до вимог ПКЕЕН 20 червня 2018 року відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення правил користування електричною енергією для населення, на якому було встановлено, що вказаний акт про порушення складено правомірно.

В подальшому, 20 червня 2018 року комісією було проведено розрахунок вартості не облікованої електроенергії відповідно до п.35 Методики за формулою 2.7. Нарахована сума становить 19 718,53 грн.

Станом на 01 грудня 2019 року вартість не облікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем правил у сумі 19 718,53 грн відповідачем в добровільному порядку не сплачено, не дивлячись на те, що копія рішення комісії була отримана представником відповідача.

Враховуючи вищевикладене, ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» просило задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Заочним рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 24 лютого 2020 року позовні вимоги ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» заборгованість за не обліковану електроенергію у розмірі 19 718,53 грн, а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 1921 грн.

В подальшому, ОСОБА_1 подав заяву про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 24 лютого 2020 року й ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 10 вересня 2020 року вказану заяву ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Не погоджуючись із заочним рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 24 лютого 2020 року представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 було подано апеляційну скаргу, яку мотивовано тим, що акт про порушення № 04900 від 02 травня 2018 року було складено суто трьома працівниками енергопостачальника ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі», без присутності споживача ОСОБА_1 . Таким чином, на думку апелянта, вказане свідчить про недійсність складеного акту, оскільки його мали право підписувати троє працівників позивача лише за умови відмови споживача від підпису.

Також зазначено, що показники вимірювань параметрів схеми електропостачання споживача ОСОБА_1 вказують на те, що електроприлади у кв.339 були вимкнені. Вказана потужність відповідає потужності встановленого регулятора напруги у щитку споживача та обмотки напруги лічильника.

В апеляційній скарзі також вказано, що відповідно до п.1.12 Інструкції по складанню Актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, споживач мав перейти до розряду «проблемного», тобто під постійний контроль рейдової бригади. Вказана вимога дозволила б працівникам ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі», ще за період з 02 травня 2018 року по 20 травня 2018 року - до роботи комісії по розгляду актів, встановити саме «довгострокову» відсутність мешканця квартири 339 , проте вказаного порядку дотримано не було.

Також наголошено, що у разі відсутності споживача під час складання акту про порушення, мало бути забезпечено присутність представника обслуговуючої організації ЖЄД - 410 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» або внутрішніх справ, або присутність двох свідків. Відсутність вказаних осіб свідчить про можливе зловживання та недобросовісність працівників ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» при проведені перевірки.

Крім того, апелянт вказує на наявність виправлень (замальовувань) у самому Акті про порушення №04900 щодо розміру перерізу проводів, що є недопустимим у відповідності до п.1.8 та п.1.9 Інструкції по складанню Актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, а в складеній працівниками позивача схемі електропостачання споживача, що наведена у Додатку до акта про порушення №04900, відсутнє графічне зображення точок самовільного підключення електропроводки, що свідчить про те, що місце самовільного підключення, постійного електричного зв`язку документально не визначено.

Враховуючи вищевикладене, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 просив скасувати заочне рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 24 лютого 2020 року та ухвалити по справі нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» відмовити.

19 листопада 2020 року на адресу апеляційного суду надійшов відзив від ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі», відповідно до якого вказано, що рішення суду є законним та обґрунтованим, а апеляційна скарга такою, що не підлягає задоволенню.

При апеляційному розгляді справи представник ОСОБА_1 , адвокат Бобошко В.М. підтримав доводи, викладені в апеляційній скарзі, та просив її задовольнити. При цьому зазначив, що при складанні акту про порушення Правил користування електричною енергією було порушено Інструкцію про порядок складання актів, яке проявилося в тому, що до участі у фіксуванні порушення та складанні відповідного акту не було залучено представника ЖЕО, як те передбачено п.18 Інструкції, що викликає сумнів у правильності складеного акту. Також зазначив, що його довіритель не оскаржував рішення за результатами розгляду вказаного акту.

Представник позивача у справі ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» Полєтаєв А.А. заперечив щодо доводів, викладених в апеляційній скарзі, та просив залишити її без задоволення, оскільки вважає, що рішення місцевого суду ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального законодавства. При цьому звернув увагу, що відповідач у справі, будучи споживачем послуг, які надає їх підприємство, будь яких звернень до комісії, яка розглядала акт про порушення ПКЕНН не подавав, саме рішення не оскаржував. Крім того, просить врахувати той факт, що відповідно до відомостей споживання електричної енергії по квартирі АДРЕСА_1 , зазначеною квартирою користуються треті особи з відома відповідача, а тому його доводи, що він сам перебуває за межами України протягом тривалого часу не звільняє його, як власника вказаного житла, від відшкодування спричиненої ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» шкоди.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивача у справі, представника відповідача у справі, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, суд першої інстанції при розгляді вказаної справи, встановив, що02 травня 2018 року представниками РЕМ «Лівобережний» було складено акт про порушення №04900 (а.с.17). У вказаному акті про порушення зазначено, що споживач при користуванні енергією за адресою: АДРЕСА_1 , порушив положення п.4 ч.2 ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії», п.9.18,32 ПКЕЕ - самовільне підключення електропроводки до мережі поза приладом обліку з метою без облікового споживання електроенергії. Самовільне підключення виконано кабелем ПВ 3 х 4 мм?, без порушення схеми обліку, від ввідного АВ до квартири споживача. При включеному навантаженні показники не змінюються, внаслідок чого електрична енергія не враховується.

Також зазначено, що заміри проводились при неповному навантаженні. Вказаний акт про порушення було підписано трьома представника постачальника електричної енергії : ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 . Щодо споживача, то вказано, що немає технічної та фізичної можливості забезпечити його присутність.

Крім того, було складено також додаток до акта про порушення №04900, де зазначено схему електропостачання споживача за адресою : АДРЕСА_1 , та акт про усунення порушення ПКЕЕ (ПКЕЕН) (а.с.18-19).

20 червня 2018 року комісія з розгляду актів про порушення споживачами ПКЕЕН розглянула у відсутність споживача акт про порушення №04900 від 02 травня 2018 року і на його підставі здійснила нарахування збитків, завданих безобліковим споживанням електроенергії в розмірі 19 718,53 грн, що оформлено протоколом №792 від 20 червня 2018 року. Розмір збитків розраховано за період з 03 листопада 2017 року по 02 травня 2018 року (а.с.21).

Зазначене рішення комісії відповідачем у вказаній справі не оскаржувалося та є чинним на даний час.

Вказані обставини підтверджуються наявними у справі доказами.

Вирішуючи вказаний спір та задовольняючи позовні вимоги ПрАТ «ДТЕК Київській електромережі» суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач користувався електричною енергією з порушенням Правил користування електричної енергією, а тому позовні вимоги позивача щодо стягнення 19718,53 грн. як вартості спожитої та не облікованої енергії є законними та обґрунтованими.

Апеляційний суд погоджується із висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.

Згідно ч.ч.1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону рішення суду першої інстанції про задоволення позовних вимог відповідає з огляду на наступне.

Так, відносини щодо постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», «Правилами користування електричною енергією для населення», затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 та «Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562.

Відповідно до частини першої статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Як встановлено судом першої інстанції та не заперечується сторонами, ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 та є споживачем послуг, які надає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі». Таким чином між сторонами існують договірні правовідносини, відповідно до яких сторони погодили взаємні права та обов`язки.

Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» (в редакції Закону, який діяв на час виникнення взаємних прав та обов`язків сторін у вказаній справі) встановлено обов`язки та відповідальність споживачів енергії, а також, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією.

Відповідно до пункту 37 Правил користування електричною енергією для населення, які затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 (далі - ПКЕЕН) та діяли на час виникнення спірних правовідносин, енергопостачальник має право зокрема: перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку; вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією.

Як встановлено судом при розгляді справи, 02 травня 2018 року представниками РЕМ «Лівобережний» було складено акт про порушення №04900 (а.с.17). У вказаному акті про порушення зазначено, що споживач при користуванні енергією за адресою: АДРЕСА_1 , порушив положення п.4 ч.2 ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії», п.9.18,32 ПКЕЕ - самовільне підключення електропроводки до мережі поза приладом обліку з метою без облікового споживання електроенергії. Самовільне підключення виконано кабелем ПВ 3 х 4 мм?, без порушення схеми обліку, від ввідного АВ до квартири споживача. При включеному навантаженні показники не змінюються, внаслідок чого електрична енергія не враховується.

Закон України «Про ринок електричної енергії» визначає, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом (ч.1 ст.77). Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку (ч.2 ст.77).

Відповідно до п.1 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357, вказано, що дані Правила обов`язкові для виконання всіма побутовими споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.

Відповідно до п.2 Правил під самовільним підключенням розуміють споживання електричної енергії без укладення з електропостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил.

Побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку (п.48 Правил).

Згідно із п.53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Електропостачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих Правил, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення.

Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату.

Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії.

Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються:

відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії;

розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 року № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією.

У разі виявлення фактів розкрадання електричної енергії електропостачальник має право відключити лише безоблікове приєднання до електричних мереж. Якщо неможливо усунути безоблікове приєднання під час оформлення акта, відключенню підлягає об`єкт споживача в цілому, про що зазначається в акті.

У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).

Якщо між побутовим споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження засобів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

Так, з матеріалів справи вбачається, що сам факт порушення споживачем Правил користування електричною енергією, що полягала в «самовільному підключенні електропроводки до електричної мережі поза приладом обліку з метою без облікового споживання електричної енергії», відповідачем у встановленому чинним законодавством порядку не спростовано.

З матеріалів справи вбачається, що 20 червня 2018 року комісією ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» по розгляду акта про порушення №04900 від 02 травня 2018 року було розглянуто вище вказаний акт та ухвалено рішення про підтвердження факту розкрадання електричної енергії споживачем квартири АДРЕСА_1 та проведено нарахуванням спричиненої шкоди відповідно до п. 3.5 Методики за період з 03 листопада 2017 року по 02 травня 2018 року в розмірі 19718,53 грн. Копія вказаного рішення викладеного у формі протоколу №792 від 20 червня 2018 року була направлена споживачу 22 червня 2018 року та отримана 06 липня 2018 року його представником ОСОБА_2 (а.с.25) та не оскаржувалося.

Відповідно до пункту 42 ПКЕЕН споживач електричної енергії зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред`явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об`єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки.

Відповідно до пункту 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку.

Відповідно до пункту 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акту вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

Визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією проводиться за «Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562.

Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку (пункт 1.2Методики).

Методика застосовується на підставі Акта про порушення, складеного з урахуванням вимог Правил КЕЕН у разі самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку (підпункт 5 пункту 3.1Методики).

У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 пункту 3.1 ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в Акті про порушення та позначається на схемі.

На виконання умов Методики в Акті про порушення чітко зазначена: межа балансової належності (ГРШ); прилад обліку (WN); місце самовільного підключення перед приладом обліку, що графічно відображено на схемі; за допомогою спеціальних приладів встановлено матеріал проводу (самовільного підключення) та його площу перерізу - 3 х 4 мм2 (а.с.18).

Пунктом 3.5 Методики передбачено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою 2.7 Методики.

Саме відповідно до вказаної формули позивачем було здійснено розрахунок добового обсягу споживання електроенергії 64,944 Квт год., та згідно з пропускною силою струму 8.118 кВт., (який є найменшим провідником в схемі самовільного підключення) потужність зафіксована в ПУЕ23А, добового обсягу споживання встановленого Методикою 8 год., відповідачу нараховано за 181 діб на загальну суму 11754,86 гривень та з врахування спожитої облікованої електроенергії на загальну суму 19 718, 53 грн (а.с.22).

В Акті зазначено, що порушення Правил КЕЕН відбулося у зв`язку з безобліковим споживанням електричної енергії шляхом прихованої електропроводки, виявити яку представники енергопостачальника при проведені контрольного огляду не мали можливість.

Правилами встановлено, якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Тобто, період за який позивачем розрахована заборгованість відповідає вимогам вказаної Методики.

Перевіряючи доводи, викладенні в апеляційній скарзі, апеляційний суд виходить із наступного.

Доводи апеляційної скарги про те, що Акт було складено з порушенням вимог Правил ПКЕЕН, затверджених постановою КМУ від 26.07.1999 року №1357 та Методики, є безпідставними, оскільки не підтверджені жодними доказами.

Сам факт наявності виправлень у Акті щодо діаметру провода не впливає на правильність самого акту в частині поза облікового споживання електричної енергії та не призвело до неправильного вирішення спору судом.

Колегія суддів вважає висновок суду першої інстанції про законність та обґрунтованість позову ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» в частині стягнення з відповідача суми спожитої та недооблікованої електроенергії правильним, оскільки при розгляді вказаної справи було встановлено, що дії працівників ПрАТ щодо перевірки стану споживання відповідачем електричної енергії, та стану засобів обліку електричної енергії та складання акту про порушення правил користування електричної енергією були вчиненні у відповідності до п.11.1 «Правил користування електричною енергією для населення», які затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 та п.6.40, п. 6.41 «Правил користування електричною енергією» затверджених Постановою Національна комісія з питань регулювання електроенергетики України № 28 від 31 липня 1996 року. Розмір нарахованої суми спожитої та не облікованої енергії відповідачем проведено позивачем у відповідності з «Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562.

Безпідставними колегія суддів вважає доводи апелянта про порушення порядку складення акту про порушення Правил користування електричною енергією, оскільки судом першої інстанції встановлено, що вказаний акт був складений відповідальними працівниками енергопостачальника, які уповноваженні вчиняти такі дії (а.с. 17).

Доводи апелянт про те, що акт про порушення ПКЕЕН був складений у його відсутність не може бути підставою для скасування рішення суду першої інстанції, оскільки відповідачем не оскаржувалися рішення комісії, які були ухвалені за наслідками складення вказаного акту. Крім того, суд першої інстанції, вирішуючи вказаний спір, повно та об`єктивно дослідив обставини складення Акту про порушення та дії працівників енергопостачальника та надав їм відповідну оцінку.

Так, відповідно до п. 53 «Правил користування електричною енергією для населення» затвердженою Постановою КМУ № 1357 від 26 липня 1999 року визначено, що у разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Зазначене положення «Правил…» працівниками ПрАТ «Київські електромережі» дотримано, оскільки зазначений акт підписаний 3 працівниками ПрАТ (а.с.17-20).

Відповідно до положень ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Заперечуючи проти позову поданого ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», відповідач у справ не подав суду належних та допустимих доказів на спростування самого факту розкрадання електричної енергії у спосіб, який зазначив позивач, а посилання лише на описки які містяться у Акті в частині виправлення діаметру кабелю не впливає на сам факт виявлення та документування позивачем факту розкрадання електричної енергії.

Інші доводи апелянта також не спростовують висновки суду першої інстанції та не можуть слугувати підставою для його скасування.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

З урахуванням вищенаведеного, колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, Київський апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , залишити без задоволення.

Заочне рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 24 лютого 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови виготовлено 17 березня 2021 року.

Головуючий суддя : М.А.Яворський

Судді: Т.Ц.Кашперська В.О.Фінагеєв