Справа № 307/1166/21
Провадження № 2-з/307/14/21
У Х В А Л А

про забезпечення позову

29 липня 2021 року м. Тячів

Тячівський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючої судді Бряник М.М.,

за участю секретаря судового засідання Мельник Б.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Тячів заяву ОСОБА_1 інтереси якої представляє адвокат Розман Сергій Юрійович до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні речовим правом на чуже майно (сервітутом),

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Розман Сергій Юрійович, звернулася в суд з позовною заявою до ОСОБА_2 , про усунення перешкод у користуванні речовим правом на уже майно (сервітутом).

28.07.2021 року представником позивача ОСОБА_3 , подано заяву про забезпечення позову, згідно з якою просить: вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони вчиняти певні дії відповідачу, а саме заборонити ОСОБА_2 та будь-яким іншим особам вчиняти дії з будівництва, зведення чи облаштування будинку, інженерних та господарських будівель і споруд, (у тому числі тимчасових) на тій частині земельної ділянки з кадастровим номером :05:003:0041 по АДРЕСА_1 де встановлено сервітут.

Заяву про забезпечення позову мотивовано тим, що ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про зобов`язання останнього усунути перешкоди у користуванні Позивачкою земельною ділянкою по АДРЕСА_1 шляхом знесення (демонтажу) встановлених Відповідачем воріт на цій ділянці та шляхом зобов`язання Відповідача не вчиняти ОСОБА_1 у майбутньому будь-яких перешкод у праві користування (проходу і проїзду) вказаною земельною ділянкою відповідно до встановленого сервітуту.

Заявник вказує, що на даний час Відповідач розпочав незаконне будівництво якоїсь капітальної споруди на належній йому земельній ділянці по АДРЕСА_1 .

Однак, частина такої споруди виходить на частин встановленого сервітуту, на який має право Позивачка.

Зазначене підтверджує доданими до заяви документами від 07.07.21, зокрема фотознімками та збірним кадастровим планом земельної ділянки Відповідача.

Заявник зазначає, що подальше проведення Відповідачем ОСОБА_2 будівельних робіт зі зведення без будь-яких документів капітальної споруди на тій частині ділянки, де встановлено сервітут, беззаперечно ускладнить (або взагалі унеможливить) фактичне виконання можливого рішення суду у даній справі про задоволення позову в частині усунення перешкод в користуванні сервітутом.

Стосовно пропозиції зустрічного забезпечення, позивачка пропонує суду не застосовувати зустрічного забезпечення, оскільки з урахуванням наданих нею доказів беззаперечно вбачається виникнення і існування спору між сторонами та існування реальної загрози утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову у разі невжиття заходів забезпечення позовних вимог Позивачки.

Розглянувши вказану заяву про забезпечення позову, суд дійшов наступного висновку.

Матеріалами справи встановлено, що предметом позову в даній цивільній справі є: усунення перешкоди у користуванні Позивачкою земельною ділянкою по АДРЕСА_1 шляхом знесення (демонтажу) встановлених Відповідачем воріт на цій ділянці та шляхом зобов`язання Відповідача не вчиняти ОСОБА_1 у майбутньому будь-яких перешкод у праві користування (проходу і проїзду) вказаною земельною ділянкою відповідно до встановленого сервітуту.

В обґрунтування позову позивач зазначає, що згідно з свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 17.11.08 і державним актом на право власності на земельну ділянку ОСОБА_4 була власником домоволодіння та земельної ділянки по АДРЕСА_1 відповідно.

Відповідно до державного акту на право власності на земельну ділянку від 09.04.12 №761574 ОСОБА_2 (далі - Відповідач) є власником суміжної з ОСОБА_4 земельної ділянки по АДРЕСА_1 .

При цьому, на даній земельній ділянці встановлено сервітут на право проходу і проїзду через неї в інтересах ОСОБА_4 . Сервітут встановлено на підставі договору від 28.07.11, підписаного ОСОБА_4 і Відповідачем.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла.

Єдиною спадкоємицею померлої ОСОБА_4 , яка прийняла за нею спадщину, є ОСОБА_1 (далі - Позивачка), що стверджується копією інформаційної довідки від 15.01.20 N.

Відтак, до Позивачки перейшли всі права і обов`язки померлої ОСОБА_4 , у тому числі і право на користування сервітутом (право проходу і проїзду через земельну ділянку Відповідача).

Проте, у 2019 року Відповідач на межі своєї земельної ділянки в місці, де проходить сервітут, встановив ворота, чим обмежив Позивачку у праві на сервітут, а саме у праві користування проходом та проїздом через його земельну ділянку.

Тим самим, заявник вказує, що Відповідач фактично обмежив Позивачку і в можливості належної реалізації нею права власності на вказане вище належне їй нерухоме майно.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; 6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; 7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

Метою вжиття заходів забезпечення позову є охорона матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом реальне виконання позитивно прийнятого рішення, у разі прийняття такого. Забезпечення позову має бути спрямовано проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його. Таким чином усуваються утруднення і неможливості виконання рішення.

Забезпечення позову покликано, не порушуючи принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, вжити негайних заходів, направлених на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акта, а також перешкодити спричиненню значної шкоди заявнику.

Згідно з пунктами 1, 2, 4 частини першої статті 150 ЦПК України, позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову (частина друга цієї статті).

Відповідно до роз`яснень, викладених у Постанові Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді справ про забезпечення позову» № 9 від 22 лютого 2006 року, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Відповідно до вимог частини третьої статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач має право користування земельним сервітутом та згідно долученої до заяви схеми забудови на частині земельної ділянки на якій встанвоелно сервітут на даний час ведеться будівництво.

Таким чином судом встановлено, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, а тому з`ясувавши обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам, співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів доцільним є вжиття заходів забезпечення позову у вигляді заборони ОСОБА_2 та будь-яким іншим особам вчиняти дії з будівництва, зведення чи облаштування будинку, інженерних та господарських будівель і споруд, (у тому числі тимчасових) на тій частині земельної ділянки з кадастровим номером :05:003:0041 по АДРЕСА_1 де встановлено сервітут.

Вивчивши заяву про забезпечення позову, враховуючи принципи здійснення цивільного судочинства, співмірність заходів забезпечення позову із позовними вимогами, суд приходить до висновку про обґрунтованість поданої заяви, а відтак заява про забезпечення позову підлягає задоволенню.

За змістом частин першої - другої, пункту 1 частини четвертої статті 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову. Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів.

Враховуючи те, що обраний заявником спосіб забезпечення позову шляхом заборони вчиняти будівельні роботи та накладення арешту на квартиру не спричинить не відновлюваної шкоди відповідачу чи третім особам, а також відсутність обставин визначених частиною третьою статті 154 ЦПК України, суд приходить до висновку про те, що відсутні підстави для зустрічного забезпечення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 1-18, 149-150, 153, 154, 157, 261 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивача про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 інтереси якої представляє адвокат Розман Сергій Юрійович до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні речовим правом на чуже майно (сервітутом) - задовольнити.

Заборонити ОСОБА_2 та будь-яким іншим особам вчиняти дії з будівництва, зведення чи облаштування будинку, інженерних та господарських будівель і споруд, (у тому числі тимчасових) на тій частині земельної ділянки з кадастровим номером :05:003:0041 по АДРЕСА_1 де встановлено сервітут.

Копію ухвали направити Управлінню Державної архітектурно-будівельній інспекції України у Закарпатській області (88008 м. Ужгород, вул. Гойди, 8), Відділу у Тячівському районі Головного управління Держгеокадастру у Закарпатської області (90500, м. Тячів, вул. Армійська, 2) та Солотвинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області (90575, смт. Солотвино, вул. Харківська, 1).

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню у порядку, встановленому для виконання судових рішень, її оскарження не зупиняє її виконання.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду в 15-денний строк з дня його проголошення (складання), при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу 13«Перехідніположення`ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Головуючий М. М. Бряник