Справа № 289/161/21
Номер провадження 2/289/283/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.03.2021 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді Кириленка О.О.,

з участю секретаря судового засідання Науменко І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Радомишльської міської ради в особі Кичкирівського старостинського округу про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його бабусі ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також визнати причину пропуску строку для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини поважною. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, однак останній йому повідомив, що ним пропущено встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску вказаного строку позивач зазначає те, що після того, як поховав ОСОБА_2 він влаштовував поминальні обіди, замовляв пам`ятник, а також проходив тривале лікування.

Ухвалою судді від 01.02.2021 справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Позивач в судовому засіданні позов підтримав з тих же підстав.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, однак звернувся до суду з листом, згідно якого просить суд справу розглянути без його участі, проти позовних вимог не заперечує.

Заслухавши пояснення позивача, вивчивши письмові матеріали справи, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову необхідно відмовити з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , яка 26.06.2000 залишила заповіт, яким все своє майно заповіла позивачу. Вказані факти підтверджуються свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 27.11.2006 виконавчим комітетом Кичкирівської сільської ради Радомишльського району Житомирської області та дублікатом заповіту від 26 червня 2000 року (а.с. 7, 8).

Також судом встановлено, що після смерті ОСОБА_2 залишилось спадкове майно у вигляді земельної ділянки, площею 3,05 га, яка призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва та розташована на території Кичкирівської сільської ради, що підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку Серії ЯБ №220687 від 13.06.2005 (а.с. 9).

Відповідно до довідки виконавчого комітету Кичкирівської сільської ради від 15.11.2017 року №654 ОСОБА_2 була зареєстрована одна до дня смерті за адресою АДРЕСА_1 (а. с. 10).

У відповідності до витягів зі Спадкового реєстру №60065853 від 27.04.2020 та №63869103 від 10.03.2021 спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилась (а.с. 11, 26).

Згідно виписки з протоколу засідання ЛКК №265 від 28.12.2020 виданої Поліклінічним відділенням Комунального некомерційного підприємства «Радомишльська лікарня» Радомишльської міської ради позивач у період з 11.07.2007 по 24.01.2007 перебував на амбулаторному лікуванні (а. с. 12).

З листа приватного нотаріуса Радомишльського районного нотаріального округу Житомирської області Данчевої Н.В. №02-14/49 від 10.03.2021 вбачається, що позивач з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 до нотаріуса не звертався, йому роз`яснено, що він не прийняв вказану спадщину та рекомендовано звернутись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 25).

Відповідно до ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Згідно зі ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У відповідності до вимог ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно роз`яснень, що містяться в пунктах 23 та 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому чинним на момент такої нотаріальної дії законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину та можливості подальшого оформлення своїх спадкових прав у порядку, передбаченому законом, вимоги про визнання права на спадщину в судовому порядку задоволенню не підлягають у зв`язку з відсутністю порушених прав спадкоємців, щодо захисту яких вони звернулися до суду. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за захистом своїх спадкових прав за правилами позовного провадження. При розгляді справ за позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Процедура подання заяви про прийняття спадщини визначена Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5 зі змінами (далі - Порядок). Відповідно до вказаного Порядку (розділ 2 глава 10 п. 3.3, 3.4, 3.5, 3.6, 3.11, 3.15, 3.23), заяви про прийняття спадщини подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі. Якщо спадкоємець особисто прибув до нотаріуса за місцем відкриття спадщини, нотаріальне засвідчення справжності його підпису на таких заявах не вимагається. У цьому випадку нотаріус встановлює особу заявника, про що на заяві робиться відповідна службова відмітка. Ця відмітка скріплюється підписом нотаріуса. Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. Не допускається приймати заяви про прийняття спадщини, складеної від імені спадкоємців їх представниками, що діють на підставі довіреностей. Заява про прийняття спадщини підлягає реєстрації у Книзі обліку і реєстрації спадкових справ у день надходження. У разі надходження такого документа поштою він підлягає також реєстрації у Журналі реєстрації вхідних документів. Своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку. Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. У таких випадках конверт підшивається у спадкову справу.

Аналіз вище вказаних норм Порядку свідчить про те, що заява про прийняття спадщини має бути виконана (написана) спадкоємцем особисто, однак подана може бути безпосередньо спадкоємцем до нотаріуса або направлена йому засобами поштового зв`язку, при цьому справжність підпису спадкоємця може бути посвідчена нотаріально або не посвідчена нотаріально. Відсутня і заборона того, що така заява не може бути доставлена до нотаріуса представником спадкоємця, оскільки заборона стосується лише написання такої заяви представником від імені спадкоємця.

Водночас, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі письмових, речових і електронних доказів, висновків експертів, показань свідків. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін виникає спір. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Однак, позивач не надав суду доказів того, що він звертався після смерті ОСОБА_2 з заявою про прийняття спадщини та постановою нотаріуса йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини.

Крім того, суд звертає увагу на те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій щодо прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (Постанова Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі №565/1145/17).

Разом з тим, позивач не надав суду жодних доказів, які б підтверджували наявність обставин, які об`єктивно перешкодили йому своєчасно прийняти спадщину після смерті ОСОБА_2 у період з 26.11.2006 по 26.05.2007. Надана ж позивачем виписка з протоколу засідання ЛКК про його лікування амбулаторно у період з 11.07.2007 не підтверджує існування вказаних обставин, оскільки не підтверджує тяжкість і тривалість хвороби у період шестимісячного строку для прийняття спадщини, і яка б була об`єктивною перешкодою для подання позивачем заяви про прийняття спадщини у визначений законодавством спосіб, в тому числі і через представника.

Також суд враховує, що позивач звернувся до суду з позовом через 14 років після відкриття вказаної спадщини.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Однак, судом встановлено, що визнання позову відповідачем суперечить вищезазначеним вимогам законодавства, у зв`язку із чим суд відмовляє у прийнятті визнання відповідачем позову.

За таких обставин на підставі вищевикладеного, суд вважає, що у задоволенні позов ОСОБА_1 необхідно відмовити.

Керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 76, 81, 258-259, 263-265 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Радомишльської міської ради в особі Кичкирівського старостинського округу (адреса: вул. Центральна, 165, с. Кичкирі, Радомишльського району, Житомирської області) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено сторонами до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя О. О. Кириленко