РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

21 липня 2021 року м.Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Єпішина Ю.М.,

секретар судового засідання Василенко А.В.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Південне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про звільнення майна з-під арешту,-

в с т а н о в и в:

Представник позивача звернувся до суду з вказаним вище позовом, в якому просив звільнити з-під арешту нерухоме майно, яке належить АТ «Укрсоцбанк», а саме: трикімнатна квартира за номером АДРЕСА_1 , накладеного відділом примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Херсонській області.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 07.12.2007 року між ОСОБА_1 , та АКБ «Укрсоцбанк», правонаступником якого є ПАТ «Укрсоцбанк» укладено додаткову угоду №12.2-167 до Генерального договору про здійснення кредитування №15МСБ від 07.12.2007 року за умовами якого відповідач отримав кошти в сумі 40000,00 доларів США. 07.12.2007 року між АКБ «Укрсоцбанк» та відповідачем ОСОБА_2 , укладено іпотечний договір відповідно до якого, на забезпечення виконання основного зобов`язання, іпотекодавець передав в іпотеку належне йому на праві власності майно, а саме: трикімнатну квартиру за номером АДРЕСА_1 . Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 14.06.2019 року іпотекодержателем виступає АТ «Укрсоцбанк». Однак позивачу стало відомо, що реалізувати заставне майно неможливо, оскільки відділом примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Херсонській області винесено постанову про арешт майна відповідача та оголошення заборони на його відчуження, якою накладено арешт на все нерухоме майно. Вказана постанова порушує права позивача як власника відповідного майна. На підставі викладеного позивач змушений звернутись до суду з вказаним позовом.

Ухвалою судді Херсонського міського суду Херсонської області від 02.12.2019 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання по справі.

Ухвалою від 13.01.2021 року, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою від 20.05.2020 року, замінено третю особу відділ примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Херсонській області на Південне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м.Одеса) та замінено позивача його правонаступником Акціонерне товариство «Альфа-Банк».

Представник АТ «Альфа-Банк», правонаступника АТ «Укрсоцбанк», адвокат Шевцов О. С. в судове засідання подав заяву, якою позовні вимоги підтримав, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.

Відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , у судове засідання у час призначений для розгляду справи за суттю, повторно не з`явилися. Про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, зокрема шляхом направлення судових повісток про виклик за відомим суду зареєстрованим у встановленому законом порядком місцем їх проживання, опублікування оголошень на офіційному веб-сайті судової влади України: https://court.gov.ua/unknown/sud2125.

Третя особа у судове засідання у час призначений для розгляду справи за суттю, повторно не з`явилася. Про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином.

Ухвалою від 21.07.2021 року постановлено провести заочний розгляд справи.

За таких обставин, суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутність сторін, враховуючи згоду позивача на заочний розгляд справи, ухвалити заочне рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів в порядку ст. ст. 280, 281 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що 07.12.2007 року між АКБ «Укрсоцбанк» правонаступником якого є Акціонерне товариство «Альфа Банк» та ОСОБА_1 укладено Додаткову угоду №12.2-167 до Генерального договору про здійснення кредитування №15 МСБ від 07.12.2007 року за умовами якого відповідач ОСОБА_1 отримав кошти в сумі 40000,00 доларів США.

07.12.2007 року між АКБ «Укрсоцбанк» правонаступником якого є Акціонерне товариство «Альфа Банк» та ОСОБА_2 укладено іпотечний договір, відповідно до якого, на забезпечення виконання основного зобов`язання, іпотекодавець передав в іпотеку належне йому на праві власності майно, а саме трикімнатну квартиру за номером АДРЕСА_1 .

За інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 14.06.2019 року №170527859, встановлено, що 08.04.2013 року на квартиру АДРЕСА_2 , було накладено арешт згідно постанови про арешт майна боржника, серія та номер 27483943 виданий 05.04.2013 року Відділом примусового виконання рішень Головного управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Херсонській області.

Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 14.06.2019 року право власності на квартиру за номером АДРЕСА_1 зареєстровано за АТ «Укрсоцбанк» правонаступником якого є Акціонерне товариство «Альфа-Банк».

Відповідно ст.41 Конституції України, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Згідно ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Частина 1 ст.317 ЦК України зазначає, що власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Також, відповідно до ч.1,2 ст.319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.

Відповідно до ст.321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ч.1,2 ст.386 ЦК України, держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності. Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.

Згідно ч.1 ст.391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

За правилами ст.56 Закону України «Про виконавче провадження», арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення.

Відповідно до ч.2 ст.40 Закону України «Про виконавче провадження», про зняття арешту з майна (коштів) виконавець зазначає у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа, яка в день її винесення надсилається органу, установі, посадовій особі, яким була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно (кошти) боржника, а у випадках, передбачених законом, вчиняє дії щодо реєстрації припинення обтяження такого майна.

Пунктом 1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ N 5 від 03 червня 2016 року "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" зазначено що, у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби.

Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15,16 ЦПК України, розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

Згідно п.2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ N 5 від 03 червня 2016 року "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Відповідно до ч.7 ст.51 Закону України «Про виконавче провадження», примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється державним виконавцем з урахуванням положень Закону України "Про іпотеку".

Частиною 2 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

Відповідно до ч.1 ст.59 Закону України "Про виконавче провадження", особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Частиною 4 ст.59 Закону України "Про виконавче провадження", передбачені підстави для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини, у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Чинним законодавством не передбачено заборони накладення арешту на майно, що є предметом іпотеки. Разом із тим ст.59 Закону України "Про виконавче провадження" обумовлено випадки, підстави й порядок зняття арешту з майна, у тому числі відповідно до ч.5 цієї норми у всіх інших випадках арешт з майна може бути знятий за рішенням суду.

Особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, відповідно до ст.59 Закону України "Про виконавче провадження".

Відповідно до ч.1 ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до положень п. 6 ч. 1 ст. 24 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", у державній реєстрації прав та їх обтяжень може бути відмовлено у разі, якщо наявні зареєстровані обтяження речових прав на нерухоме майно.

Стаття 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Таким чином, суд приходить до висновку, що є підстави для задоволення позовних вимог та зняття арешту з майна позивача.

Крім цього, відповідно до ст. 141 ЦПК України, з кожного з відповідачів підлягає стягненню на користь позивача судовий збір у розмірі 1921,00грн., (по 960,50грн. з кожного відповідача)

Керуючись ст.ст.12, 13, 19, 77, 78, 81, 82, 259, 263-265, 280-282, 354 ЦПК України,

в и р і ш и в:

Позов Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Південне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про звільнення майна з-під арешту -задовольнити.

Звільнити з-під арешту нерухоме майно, яке належить АТ «Укрсоцбанк» правонаступником якого є Акціонерне товариство «Альфа-Банк», а саме: трикімнатна квартира за номером АДРЕСА_1 , накладеного постановою відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Херсонській області про арешт боржника № 27483943 від 05.04.2013 року

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_3 ) на користь Акціонерного товариства «Альфа-Банк» (, місцезнаходження: м.Київ, вул. Велика Васильківська, 100) судовий збір у розмірі 960,50грн.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_4 ) на користь Акціонерного товариства «Альфа-Банк» (, місцезнаходження: м.Київ, вул. Велика Васильківська, 100) судовий збір у розмірі 960,50грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Відповідно до Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Суддя Ю.М. Єпішин