Справа № 755/4345/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" липня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді Яровенко Н.О.

при секретарі Локотковій І.С.

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Кравець Вадима Валентиновича, третя особа: ОСОБА_2 про визнання публічних торгів недійсними,

в с т а н о в и в:

Позивач, ОСОБА_1 з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, звернувся до суду з позовом Державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Кравець Вадима Валентиновича, третя особа: ОСОБА_2 про визнання публічних торгів недійсними.

Позовні вимоги мотивував тим, що 06 березня 2020 року ДП «Сетам» були проведені публічні електронні торги з реалізації арештованого майна, а саме: двокімнатної квартири АДРЕСА_1 . Позивач вважає, що такі торги відбулися з порушенням законодавства та просить їх визнати недійсними з наступних підстав. Так, під час оформлення протоколу проведення електронних органів № 468877 від 06 березня 2020 року були допущені порушення правил проведення електронних торгів, а саме не дотримання часу проведення аукціону, встановлення скороченого строку розрахунків за придбане на електронних торгах майно, порушення правил зупинення електронних торгів, постійні збої в роботі системи електронних торгів, які вплинули на результати торгів, крім того позивач посилається на те, що приватним виконавцем та ДП «Сетам» було розміщено в системі електронних торгів неповну та недостовірну інформацію про арештоване майно, що підлягає реалізації, що суттєво вплинуло, як на процес проведення електронних торгів так і на їх результати, та порушило права та законні інтереси позивача, як боржника стосовно суми продажу майна. Також підставою для визнання електронних торгів недійсними позивач вказує на ряд порушень з боку приватного виконавця, а саме те, що позивач не надав згоди на проведення оцінки арештованого майна, оцінка майна у звіті, виконаному ТОВ «Оціночна компанія ВВК» є заниженою. Приватним виконавцем Кравець В.В. було відкрито виконавче провадження з порушення строків пред`явлення такого виконавчого документа до виконання. Також позивача наголосив на тому, що у матеріалах виконавчого провадження договір між суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання та замовником відсутній, так само як відсутня згода ТОВ «Кредитні ініціативи» на проведення оцінки майна. Таким чином, позивач вважає, що висновок та звіт з незалежної оцінки майна є необ`єктивними і недостовірними та такими, що не відповідають НПА України з оцінки майна. Крім того, підставою для задоволення позовних вимог позивач зазначає також те, що дана квартира підпадає під дію ЗУ «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», оскільки в квартирі зареєстровані неповнолітні діти. У зв`язку з чим, позивач змушений звернутися до суду за захистом своїх прав.

14 травня 2020 року приватний виконавець Кравець В.В. подав відзив на позовну заяву в якому просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі та пояснив наступне. Щодо доводів позивача, викладених в позовній заяві, про визнання публічних торгів недійсними з підстав порушення Закону України «Про виконавче провадження», то приватний виконавець Кравець В.В. зазначив, що в даному випадку способом оскарження є звернення в порядку ст. 447 ЦПК України, тому не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Щодо проведення електронних торгів, то приватний виконавець в своєму відзиві зазначив, що порушень з боку ДП «Сетам» під час проведення електронних торгів з приводу продажу спірної квартири не було допущено. Крім того, підстави для зупинення торгів у ДП «Сетам» також були відсутні, оскільки ЗУ «Про виконавче провадження» передбачений вичерпний перелік підстав для зупинення вчинення виконавчих дій. Щодо постійних збоїв в Системі позивачем також не було надано жодних доказів. Інформація щодо лоту також автоматично формується системою та зазначається в інформаційному повідомленні. Позивачем не було надано жодного доказу того, що при проведенні електронних органів відбулося порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна, та чинного законодавства, не надано доказів того, що ці порушення вплинули на результати торгів і права та законні інтереси позивача порушенні.

14 травня 2020 року представником відповідача ДП «Сетам» був поданий відзив на позовну заяву в якому просив суд відмовити в задоволення позовних вимог в повному обсязі та пояснив наступне. Фактично в своєму відзиві представник відповідача ДП «Сетам» частково зазначив аналогічну заперечення щодо підстав для задоволення позовних вимог, які були зазначені приватним виконавцем Кравець В.В. Однак, представник відповідача додатково зазначив, що рішення суду про стягнення заборгованості за зобов`язанням забезпеченим іпотекою є достатньою правовою підставою для звернення стягнення на предметом іпотеки, реалізація якого повинна відбуватися в порядку передбаченому Законом України «Про іпотеку». Перші електронні торги не відбулися та іпотекодержатель не скористався правом залишити за собою предметом іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна, тому були призначені повторні електронні торги де початкова ціна продажу була встановлена в розмірі 80 відсотків початкової вартості нежитлових приміщень на перших прилюдних торгах у відповідності до ст. 49 ЗУ «Про іпотеку». Таким чином, будь яких порушень з боку ДП «Сетам» не було допущено. Також, представник відповідача в своєму відзиві звернув увагу на те, що під час спірних електронних торгів майн обуло реалізовано за вищою ніж початкова вартість ціною. За придбання майна конкурували шість учасників. Позовна заява не містить посилань позивача на право, яке буде відновлено шляхом визнання спірних електронних торгів недійсними.

22 липня 2020 року приватним виконавцем Кравець В.В. було подано відзив на заяву про уточнення позовних вимог в якій просив суд відмовити в задоволенні позовної заяви в повному обсязі та зазначив наступне. Так, для визнання судом електронних торгів недійсними необхідно встановити наступне: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення чи порушується (не визнається або оспорюється суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулась до суду). Отже посилання ОСОБА_1 на наявність зареєстрованих у реалізованій квартирі неповнолітніх дітей не є підставою для визнання торгів недійсними. Крім того, приватним виконавцем також було зазначено, що в ході проведення виконавчих дій ним скеровувались запити до Дніпровської РДА та за наданою відповіддю станом на 20 грудня 2019 року в квартирі ніхто не був зареєстрований.

29 липня 2020 року позивач подав відповідь на відзив в якому просив суд задовольнити позов в повному обсязі та додатково пояснив, що необхідна інформація про майно була відсутня, а саме не було зазначено даних щодо зберігача, дату внесення інформаційного повідомлення про електронні торги у систему, строк підготовки до проведення електронних торгів та кінцевий термін прийому заявок,, якщо проводяться електронні торги. Доказів на спростування вказаних фактів не було надано. Також не було надано доказів сплати гарантійного внеску переможцем електронних торгів.

05 серпня 2020 року приватним виконавцем Кравець В.В. були подані заперечення на відповідь на відзив в яких останнім було повторно зазначено, що дії приватного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження та не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів не дійсними.

Позивач в судове засідання не з`явився. Подав заяву про сдухання справи у його відстуність. На позовних вимогах наполягав в повному обсязі.

Представник відповідача ДП «Сетам» в судове засідання не з`явився. Повідомлявся належним чином. Про причини неявки суд не повідомив.

Приватний виконавець Кравець В.В. в судове засідання не з`явився. Подав заяву про слухання справи у його відсутність. В задоволенні позовних вимог заперечував в повному обсязі.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився. Подала заяву про слухання справи у її відсутність. Щодо задоволення позовних вимог заперечувала в повному обсязі та просива відмовити в позові.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 18 березня 20020 року у задоволенні заяви позивача про забезпечення позову відмовлено.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 18 березня 2020 року відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 01 березня 2021 року Залучити до участі у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Кравець Вадима Валентиновича про визнання публічних торгів недійсними, у якості третьої особи без самостійних вимог - ОСОБА_2 .

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 01 березня 2021 року витребувано з Державного підприємства «Сетам» наступні докази: протокол електронних торгів за лотом № 406567, а саме двокімнатної квартири житловою площею 44,9 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_2 за стартовою ціною 760 113,85 гривень; копію квитанції про здійснення переможцем електронних торгів перерахунку грошових коштів за лотом № 406567, а саме двокімнатної квартири житловою площею 44,9 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_2 за стартовою ціною 760 113,85 гривень; копії усіх наявних матеріалів по проведенню електронних торгів за лотом № 406567, а саме двокімнатної квартири житловою площею 44,9 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 27 квітня 2021 ркоу закрито підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Кравець Вадима Валентиновича, третя особа: ОСОБА_2 про визнання публічних торгів недійсними та призначено справу до судового розгляду по суті.

Суд, дослідивши матерілаи справи, вивчивши надані докази, повно та всебічно з`ясувавши обставини, приходить до наступного висновку.

Як вбачається з матерілаів справи, на виконанні у приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Кравець В.В. перебувало виконавче провадження № 60881740 з примусового виконання виконавчого листа № 755/18241/14-ц виданого 12 березня 2015 року Дніпровським районним судом м. Києва про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Кредитні ініціативи» заборгованість за кредитним договором № 2704/0408/71-192 від 15 квітня 2008 року в сумі 2 882 441,79 грн.

13 грудня 2019 року приватним виконавцем Кравець В.В. винесена постанова про відкриття виконавчого провадження № 60881740.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 192948264 від 13 грудня 2019 року, квартира АДРЕСА_1 була передана в іпотеку ОСОБА_1 на користь ТОВ «Кредитні ініціативи».

13 грудня 2019 року приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва винесена постанова про опис та арешт майна (коштів) боржника ОСОБА_1 , а саме квартири АДРЕСА_1 .

Відповідно до висновку про вартість про вартість об`єкта оціночної діяльності від 17 грудня 2019 року наданого ТОВ «Оціночна компанія ВВК», ринкова вартість об`єкта оцінки - двокімнатної квартири АДРЕСА_1 станом на дату оцінки склала 950 142,31 грн.

Позивач в своєму позові зазначає, що вартість оцінки майна проведена ТОВ «Оціночна компанія ВВК» є занижено, натомість позивач не надав до суду жодного іншого звіту пр оцінку майна, який би доводив іншу вартість арештованого майна.

19 грудня 2019 року приватним виконавцем Кравець В.В. було оформлено заяву на реалізацію арештованого нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_1 , яка була направлена на електронну адресу ДП «Сетам».

Як вбачається з копії квитанції, наданої ДП «Сетам», 04 березня 2020 року було внесено гарантійний внесок в розмірі 38005,69 грн для участі в торгах № 407940.

Відповідно до протоколу № 468877 проведення електронних торгів, дані торги відбулися успішну, переможцем став ОСОБА_2

ОСОБА_2 01 липня 2020 року отримав у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чуловського В.А. свідоцтво про те, що на праві власності йому належить квартира АДРЕСА_1 .

Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 01 липня 2020 року, квартира АДРЕСА_1 належить на праві приватної власності ОСОБА_2 .

Згідно ч.1 ст.13 ЦК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Відповідно до змісту статті 526 Цивільного кодексу України(далі ЦК України) зобов`язання

Згідно з ч.2 ст.16, ч.1 ст.215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених ч.ч. 1-3, 5, 6 ст. 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положеннями статті 1 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Відповідно до частини 5 статті 18 Закону України «Про виконавче провадження» під час виконання рішень виконавець має право на безпосередній доступ до інформації про боржників, їхнє майно, доходи та кошти, у тому числі конфіденційної, яка міститься в державних базах даних і реєстрах, у тому числі електронних. Порядок доступу до такої інформації з баз даних та реєстрів встановлюється Міністерством юстиції України разом із державними органами, які забезпечують їх ведення.

Відповідно до частини 6 статті 48 Закону України «Про виконавче провадження», стягнення на майно боржника звертається в розмірі та обсязі, необхідних для виконання за виконавчим документом, з урахуванням стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів, накладених на боржника під час виконавчого провадження, основної винагороди приватного виконавця. У разі якщо боржник володіє майном разом з іншими особами, стягнення звертається на його частку, що визначається судом за поданням виконавця.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Наведене узгоджується з нормами ч. 4 ст. 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (ст.ст. 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів.

Суд повинен встановити наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Такого правового висновку дійшов Верховний суд України у постанові від 29.11.2017 року у справі № 668/5633/14-ц, та аналогічні правові висновки містяться й у постановах Верховного суду України від 18.11.2015 року (№ 6-1884цс15), 25.11.2015 року (№ 6-1749цс15), 13.04.2016 року (№ 6-2988цс15), 29.06.2016 року (№ 6-370цс16 та №6-547цс16).

Підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством вимог щодо проведення торгів, визначених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Мінюсту від 22.09.2016 року за № 2831/16, зокрема порядку передачі майна на реалізацію (р. ІІ), порядку підготовки до проведення електронних торгів (р. ІІІ), порядку реєстрації учасників (р. ІV), порядку проведення торгів (р. V, VІ, VІІ) та порядку оформлення результатів електронних торгів (р. VІІІ).

Підставами для визнання електронних торгів недійсними позивач зазначає, що ним не була надана згода на проведення оцінки арештованого майна, необґрунтованість висновку про визначення вартості майна, занижена варість майна в оцінці, пропущені строки пред`явлення виконавчого документа до виконання та відсутність договору між суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання та замовником відсутні. З цього приводу суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до Порядку реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до ст. 58 Закону України «Про виконавче провадження».

Якщо строк чинності звіту про оцінку майна закінчився після передачі майна на реалізацію, повторна оцінка такого майна не проводиться. Вартість майна, визначена у звіті про оцінку майна, є дійсною на період реалізації арештованого майна. Датою передачі майна на реалізацію вважається дата

Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби (п.2 р .ІІ Порядку).

Як передбачено ч.ч. 2, 4 ст. 58 Закону України «Про виконавче провадження», сторони виконавчого провадження мають право оскаржити результати оцінки майна та порядок їхнього оскарження до передачі майна на реалізацію.

Частиною 1 ст. 58 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для оцінки нерухомого майна державний виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання, який здійснює свою діяльність відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Частиною 5 ст. 58 «Про виконавче провадження» визначено, що звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні вважається чинним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності суб`єкта господарювання.

Згідно зі ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору.

Відповідно до роз`яснень Великої Палати Верховного суду у постанові №914/881/17 від 13.03.2018 року, звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання висновки і його дії щодо реалізації своєї практичної діяльності. Звіт про оцінку майна є результатом практичної діяльності фахівця-оцінювача з визначених питань і не може вважатися юридичним актом, нормативно-правовим актом, чи актом ненормативного характеру (індивідуальним актом) будь-якого державного чи іншого органу або уповноваженої ним особи.

Отже, встановлена правова природа звіту про оцінку майна унеможливлює здійснення судового розгляду щодо застосування до нього наслідків, пов`язаних зі скасуванням юридичних актів чи визнання недійсними правочинів.

У відповідності до постанови Великої Палати Верховного суду від 20.03.2019 року, визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності, вчинила відповідні дії) щодо примусового виконання на підставі виконавчих документів. Отже, оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців.

Крім цього, із зазначених підстав позову вбачається фактично не згода позивача з діями, які були вчиненні приватним виконавцем Кравець В.В. в рамках виконавчого провадження № 60881740, які регулюються закону України «Про виконавче провадження».

Згідно зі ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Таким чином, суд зазначає, що вказані доводи та підстави не можуть розглядати в рамках вказаної позовної заяви, оскільки дії приватного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються прави проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження та не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Слід також зазначити, що позивач, не дивлячись на заявлену підставу позову, скористався своїм правом, передбаченим ст. 447 ЦПК України про оскарженням дій приватного виконавця, подавши відповідний позов до суду про визнання оцінки майна недійсними та скаргу на дії приватного виконавця Кравець В.В., які полягають в проведення оцінки нерухомого майна, відкритті виконавчого провадження та подано заяву про зупинення виконавчих дій.

Другою підставою для визнання електронних торгів недійсними позивач зазначає те, що в даній квартирі зареєстровані малолітнні діти та в такому випадку на неї розповсюджується дія Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян Украъни, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті».

В справі № 754/15589/14-ц Верховний Суд висловив позицію щодо звернення стягнення на нерухомість, в якій зареєстровані діти на виконання рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки. Приймаючи рішення, Верховний Суд виходив з того, що звернення стягнення на предмет іпотеки за рішенням суду є кінцевою стадією виконання рішення суду, а тому попередній дозвіл органу опіки та піклування на відчуження квартири, право користування якою належить дитині, законом не вимагається. У відповідності до частини третьої статті 17 Закону України «Про охорону дитинства» батьки або особи, які їх замінюють, не мають права без дозволу органів опіки і піклування, наданого відповідно до закону, укладати договори, які підлягають нотаріальному посвідченню та/або державній реєстрації, відмовлятися від належних дитині майнових прав, здійснювати поділ, обмін, відчуження житла, зобов`язуватися від імені дитини порукою, видавати письмові зобов`язання.

На підтвердження свої доводів позивач надав довідку про реєстрацію місця проживання особи. Так, як вбачається з довідки, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 зареєстровані у вказаній квартирі з 19 червня 2020 року, в той час коли арештоване майн обуло передано на реалізацію 19 грудня 2019 року та реалізоване на прилюдних торгах 06 березня 2020 року. Таким чином, діти були зареєстровані значно пізніше у спірній квартирі, у зв`язку з чим доводи позивача не знайшли свого підтвердження.

При цьому як вбачається із матеріалів виконавчого провадження в результаті вжитих виконавцем дій виконати рішення суду за рахунок іншого майна боржника не виявилося можливим. Позивач, в свою чергу, не оскаржував дії приватного виконавця в порядку ст. 447 ЦПК України в частині, що стосується звернення стягнення на спірну квартиру за наявності можливості виконати рішення суду за рахунок іншого майна боржника.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна людина має право на справедливий судовий розгляд. Європейський суд з прав людини неодноразово зауважував у своїх рішеннях, що право на судовий розгляд, гарантоване статтею 6 Конвенції, також захищає і виконання остаточних та обов`язкових судових рішень, які у державі, яка поважає верховенство права, не можуть залишатися невиконаними, завдаючи шкоди одній із сторін (наприклад, справа «Жовнер проти України» від 29 червня 2004 року, заява № 56848/00, § 33). Право на звернення до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, було б ілюзорним, якби правова система держав-учасниць Конвенції допускала, що судове рішення, яке набрало законної сили та є обов`язковим для виконання, залишалося би невиконаним по відношенню до однієї зі сторін всупереч її інтересам. Ефективний доступ до суду включає право на виконання судового рішення без невиправданих затримок.

Стосовно третьої підстави, яку позивач зазначає в якості підстави визнання торгів недійсними, а саме порушення ДП «СЕТАМ» правил проведення елетронних торгів, суд дійшов наступного висновку.

Суд при наданні оцінки цьому доводи звертається до правової позиції Верховного суду України від 13.04.2016 року у справі 6-2988цс15, відповідно до якої повинно мати місце не тільки наявність порушень, а наявність таких порушень, які могли вплинути на результати торгів. Позивачем не зазначено, яким чином відсутність вказаних порушень могли змінити результати проведених торгів.

Пунктом першим Розділу V Порядку визначено, що електронні торги розпочинаються у визначений в інформаційному повідомленні про електронні торги день. Електронні торги проводяться протягом одного робочого дня з 9-ї до 18-ї години.

Якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до завершення строку, визначеного в абзаці першому цього пункту, електронні торги автоматично продовжуються на 10 хвилин від часу подання останньої цінової пропозиції, але не пізніше 22-ї години.

Електронні торги підлягають продовженню також у випадку, якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до закінчення десяти хвилинного часу їх продовження, але не довше часу, встановленого в абзаці другому цього пункту.

Відповідно до протоколу проведення електронних торгів № 468877 за лотом № 406567 електронні торги розпочались о 09:00 год. і закінчились о 18:10, оскільки продовжувались згідно з вимогами зазначеного пункту учасник 15 - цінова пропозиція 17:57 - продовжено на 10 хв., тобто до 18:07 учасник 16 - цінова пропозиція 18:04 - продовжено знову на 10 хв. Тобто до 18:14 учасник 18 - цінова пропозиція 18:07 - продовжено знову на 10 хв. Тобто до 18:17 учасник 19 - цінова пропозиція 18:10 - продовжено знову на 10 хв. Тобто до 18:20

Отже, з викладеного вбачається, що ДП «СЕТАМ» не допущено порушення часу проведення електронних торгів.

Зазначені строки визначені розділом X Порядку, відповідно до якого на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно в такому порядку.

Згідно з п. 1 розділу VIII Порядку після закінчення електронних торгів (закінчення строк аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня Системі автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом.

Відповідно до Протоколу від 06.03.2020 кошти переможцем мали бути сплачені до 23.03.2020 (саме 10 банківських днів з дня визначення учасника 19 - переможцем.)

Як зазначає приватний виконавець Кравець В.В. в своєму відзиві, та не спростовужться позивачем, учасником 19 на депозитний рахунок приватного виконавця кошти в сумі 488000,00 грн. перераховано на рахунок приватного виконавця 19.03.2020: 299000,00 грн. - 19.03.2020, 20.03.2020 65087,65 грн., тобто до закінчення десятиденного строку, обчислюваного в банківських днях, Переможцем торгів сума в повному обсязі перерахована на рахунок приватного виконавця.

А отже, встановлення строку розрахунків та сам розрахунок за придбане майно з чітким дотримання розділу X Порядку.

- зазначена в протоколі електронних торгів сума коштів, яка дорівнює різниці між ціною продажу придбаного лота і сумою винагороди за організацію та проведення електронних торгів за цим лотом, перераховується переможцем на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця);

- сума гарантійного внеску, зарахованого на рахунок Організатора, визнається частиною оплати переможцем придбаного ним на електронних торгах майна та розподіляється Організатором відповідно до пункту 2 розділу III цього Порядку;

- різниця між сумою гарантійного внеску та сумою винагороди за організацію та проведення електронних торгів перераховується переможцем на рахунок Організатора у разі, якщо майно реалізовано за ціною, вищою від стартової.

- у разі проведення електронних торгів у порядку, визначеному пунктом 1 розділу VII цього Порядку, сума винагороди за організацію та проведення електронних торгів перераховується переможцем на рахунок Організатора.

При перерахуванні коштів за придбане майно переможець зобов`язаний зазначати в розрахунковому документі номер лота, за яким здійснюється оплата.

У разі якщо кошти за придбане на електронних торгах майно надійшли з порушенням строків, встановлених абзацом першим цього пункту, або переможцем здійснено неповний розрахунок за придбане майно, кошти підлягають поверненню протягом семи робочих днів з дня їх зарахування на рахунок.

Абзацом десятим пункту 2 розділу VII Порядку визначено, що у разі зупинення вчинення виконавчих дій відповідно до вимог Закону України «Про виконавче провадження», внаслідок чого електронні торги у призначений строк не відбулися, Організатор проводить такі торги після продовження примусового виконання рішення. Про проведення електронних торгів після продовження примусового виконання рішення Організатор не пізніше ніж за десять робочих днів до дня їх проведення повідомляє всіх учасників, які зареєструвалися в установленому порядку.

В свою чергу, Законом України «Про виконавче провадження» передбачено вичерпний перелік підстав для зупинення вчинення виконавчих дій.

З огляду на відсутність підстав у приватного виконавця для винесення постанови про зупинення, про що було повідомлено Позивачу, правові підстави для зупинення торгів у ДП «СЕТАМ» також були відсутні.

Щодо постійних збоїв в Системі не надано жодних доказів.

Пункт 3 розділ III Порядку Організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується Системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо).

Пункт 5 розділу III Інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною) повинно містити:

5. Інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною) повинно містити:

1) загальну інформацію про електронні торги (торги за фіксованою ціною):

відомості про Організатора (найменування, контактні телефони, електронна адреса);

відомості про зберігача (найменування та місцезнаходження (для юридичних осіб), прізвище, ім`я, по батькові та місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), контактний телефон, електронна адреса (за наявності), фактична адреса зберігання майна);

порядок оформлення участі в електронних торгах (торгах за фіксованою ціною);

дату внесення Інформаційного повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною) у Систему;

строк підготовки до проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною);

кінцевий термін прийому заявок, якщо проводяться електронні торги;

дату і час початку електронних торгів (торгів за фіксованою ціною);

дату і час закінчення торгів (зазначаються до хвилин);

строки сплати та розмір гарантійного внеску, реквізити рахунку, на який вноситься гарантійний внесок (найменування банку, МФО банку, номер рахунку, призначення платежу (крім реалізації майна у випадках, передбачених розділом VI та пунктом 1 розділу VII цього Порядку);

порядок та умови отримання майна переможцем;

найменування, контактні телефони, адресу офіційної електронної пошти та реквізити рахунку відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця), на який у разі визначення переможця електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) необхідно перерахувати кошти за придбане майно, строки сплати таких коштів, номер виконавчою провадження згідно з даними автоматизованої системи виконавчих проваджень.

Інформація, зазначена у цьому підпункті, автоматично формується Системою;

Вся інформація, визначена Порядком, зазначена в інформаційному повідомленні за посиланням http://setam.net.ua/auctіon/407940, зокрема у вкладках «характеристика лоту», «інформація про лот», «Порядок та умови».

Щодо припущення боржника відносно того, що нібито відсутність певної інформації могла викликати підозру у потенційних учасників електронних торгів тш призвела до негативних наслідків у вигляді реалізації майна за заниженою ціною не заслуговує на увагу, оскільки є припущенням особистим припущенням, що не підтверджується належними ті допустимими доказами,

Відповідно до ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Докази згідно вимог ст.ст.77 - 80 ЦПК України мають бути належними, допустимими, достовірними та достатніми.

Згідно ч.ч. 1-4 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень,

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позов є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.15, 16, 203, 215, 388, 650, 656 ЦК України, ст.ст. 1, 18, 57, 58, 62 Закону України «Про виконавче провадження», ст.ст.7, 12, 20 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», керуючись ст.ст.1-23, 76-81, 95, 131, 141, 158, 254, 258-259, 263-265, 352, 355 ЦПК України, -

у х в а л и в:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Кравець Вадима Валентиновича, третя особа: ОСОБА_2 про визнання публічних торгів недійсними - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 16 липня 2021 року.

Дані сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 ;

Відповідач: Державне підприємство «СЕТАМ», , місцезнаходження місто Київ, вулиця Стрілецька, 4-Б.

Відповідач: приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Кравець Вадим Валентинович, адреса: м. Київ, вул. Полярна, 15, оф. 15.

Третя особа: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_4 .

Суддя Н.О. Яровенко