Справа № 472/343/21
Провадження №2/472/213/21
У х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
30 червня 2021 року смт. Веселинове
Миколаївської області
Суддя Веселинівського районного суду Миколаївської області Орленко Л.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
05 травня 2021 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, так як подана з порушенням вимог ст. 177 ЦПК України.
Разом з позовної заявою представник позивача - адвокт Чабанова А.О. подала клопотання про відстрочку сплати судового збору, посилаючись на те, що позивач ОСОБА_1 має незадовільний стан здоров`я, не працює, має на утриманні малолітню дитину, і в неї померла мати, витрати на поховання якої вона взяла на себе.
Суд вважає, що у задоволенні клопотання необхідно відмовити з таких підстав.
Відповідно до ч.ч.1, 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» визначено порядок відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру та звільнення від його сплати, а саме підставами для таких дій є такі умови:
1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або
а) військовослужбовці;
б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;
в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;
г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;
ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Зі змісту даних статей ЦПК України та Закону слідує, що підставою для зменшення розміру судового збору може бути лише майновий стан сторони.
Крім того, дана дія є правом суду і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.
Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) вказує, що оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).
Позивач не приєднав до позовної заяви жодного документа про свій майновий стан.
Таким чином, позивач не приєднав жодного належного, достовірного та допустимого доказу щодо свого майнового стану (дані про доходи, інші прибутки, про наявність або відсутність рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, тощо), який і може бути вирішальним при розгляді заяви відповідно до вимог ст.81 ЦПК України, яка визначає, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, чим не підтвердив покликань на скрутне матеріальне становище, яке унеможливлює оплатити судовий збір за подання позовної заяви у визначеному законом розмірі.
За таких обставин, ураховуючи відсутність встановлених законом підстав для відстрочки сплати судового збору за подання позовної заяви, у задоволенні клопотання необхідно відмовити, що відповідає ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для усіх учасників процесу.
Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір за подання позовної заяви в розмірі 908 гривень.
Зазначені недоліки позбавляють суд можливості відкрити провадження за цією справою.
У відповідності зі ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 258, 259, 260, 261, 273 ЦПК України, суд -
Відмовити у задоволенні клопотання представника позивача - адвоката Чабанової А.О. про відстрочку сплати судового збору за подання позовної заяви.
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху і надати строк для виправлення вказаних недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем (представником позивача) ухвали суду.
Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання даної ухвали суду у встановлений судом строк, заява буде вважатися неподаною та її буде повернуто позивачу.
Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя Веселинівського районного суду

Миколаївської області Л.О. Орленко