Справа № 452/3176/19
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

"08" лютого 2021 р. м.Самбір

Самбірський міськрайонний суд Львівської області

у складі: головуючого - судді Галина В.П.,

секретар судового засідання Задорожна В.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом, в якому просить стягнути одноразово із ОСОБА_2 на його користь матеріальну шкоду в розмірі 1850 (одна тисяча вісімсот п`ятдесят) гривень та моральну шкоду одну гривню плюс вибачення. В обґрунтування позову посилається на те, що з п`ятої години ночі 15.09.2019 року до дев`ятої години тривало інтенсивне затоплення його квартири з вини відповідача ОСОБА_2 . На звернення до ЖЕКу від 16.09.2019 року, про складання акту наслідків затоплення та відновлення освітлення кухні відповідь відсутня. В результаті затоплення пошкоджено понад 50% стелі, з`явились чисельні тріщини, лущення фарби, обсипання шпаклівки, яскраво виражені плями. Провести ремонт або відшкодувати збитки відповідач у грубій формі категорично відмовилась. За консультацією майстрів, матеріали та роботи із ремонту коштують не менше 1850 гривень. Із врахуванням наведеного, просив суд позов задовольнити в повному обсязі заявлених ним позовних вимог.

В подальшому в порядку уточнення подав заяву, в якій вказав, що на протязі 30 років будинкоутримувач СКП «ЖЕК» не провів жодного капітального або поточного ремонту в будинку. Усна угода з приватними майстрами оцінена в 1850 грн. матеріали, ремонтні роботи, прибирання (оскільки він обмежений у руховій активності). 09.10.2019 року три представники ЖЕКу оглянули місце та ступінь пошкоджень. Не дивлячись на офіційне звернення до поліції, відсутня будь-яка відповідь як від ЖЕКу так і від поліції. На протязі місячного терміну електромайстри ЖЕку не з`явились. На ремонт та відновлення електропостачання витратив 150 грн. Враховуючи наведене уточнив ціну позову та просив за ремонт кухні 1850 грн., ремонт електричної мережі 150 грн., моральні збитки 1 грн.

03.02.2021 року відповідач подала відзив, у якому зазначила про безпідставність заявлених до неї позовних вимог з боку позивача, з огляду на таке. Житлова квартира за адресою: АДРЕСА_1 належить їй на праві власності, в якій вона постійно проживає. З її боку не вчинялись жодні дії, які б привели до затоплення квартири позивача, яка знаходиться поверхом нижче. А тому твердження позивача про затоплення квартири з її вини є голослівними, безпідставними, не що інше як припущення, і не підтверджено належними і допустимими доказами в передбаченому цивільно-правовим кодексом порядку. Із врахуванням того, що нею не заподіяно позивачу жодної шкоди, вимоги про відшкодування матеріальної і моральної шкоди вважає безпідставними та в задоволенні позову просить відмовити.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про день, час і місце розгляду справи, тому суд розглядає справу у його відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, у поданому нею відзиві просила розглядати і вирішити справу в її відсутності.

З`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову, виходячи із такого.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи вимоги статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів;3) показаннями свідків.

У відповідності до вимог ст. 79 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Згідно ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Статтею 78 ЦПК України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Позивач ОСОБА_1 пред`являючи позов до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної і моральної шкоди зазначив, що з п`ятої години ночі 15.09.2019 року до дев`ятої години тривало інтенсивне затоплення його квартири з вини відповідача ОСОБА_2 . На підтвердження наведеного факту подає лише талон повідомлення єдиного обліку про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення), з якої відомо, що 01.10.2019 року в Самбірський ВП надійшла письмова заява від ОСОБА_1 , жителя АДРЕСА_2 , про те, що сусіди зверху затоплюють його квартиру. (а.с.8).

Відповідно до ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до пункту 2 постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992 року № 6, з наступними змінами та доповненнями, при розгляді позовів про відшкодування шкоди, повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Статтею 1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Шкода, завдана правомірними діями, відшкодовується у випадках, встановлених цим Кодексом та іншим законом.

Таким чином, із змісту наведених норм права випливає, що для застосування вимог ст. 1166 ЦК України суд повинен встановити наявність певних обставин, а саме: якими саме неправомірними діями відповідача було заподіяно шкоду позивачу і чи є між цими діями та шкодою безпосередній причинний зв`язок та вина зазначеної особи. За відсутності хоча б одного із цих елементів, цивільно-правова відповідальність не настає.

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, шо у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Наявність (відсутність) зазначених обставин суд повинен встановити за допомогою належних доказів.

У матеріалах справи немає жодного доказу, який би встановлював: факт затоплення квартири позивача, тобто нанесення йому шкоди; факт наявності вини в діях відповідача; причинний зв`язок між діями ОСОБА_2 та імовірною шкодою, про яку заявляє позивач.

Отже, позивачем не доведено, що факт затоплення його квартири мав місце з вини саме відповідача.

Згідно роз`яснень, що містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року № 4, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Також позивачем не надано жодних доказів того, що перелічене ним майно пошкоджено, внаслідок залиття та не придатне для застосування за призначенням.

Вартість ремонту квартири та перелік робіт, необхідність такого ремонту також не підтверджені жодними доказами.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено факт спричинення йому матеріальної і моральної шкоди у наведеній справі внаслідок викладених ним обставин, правові підстави для задоволення позову відсутні, ним не надано доказів спричинення йому душевних страждань внаслідок протиправних дій щодо нього, причинно-наслідкового зв`язку між залиттям квартири саме з вини відповідача та наслідками, які спричинило це порушення, та відповідно заподіяння моральної шкоди, не спростовано заперечень відповідача, тому в задоволенні позову необхідно відмовити за недоведеністю позовних вимог.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Крім того, суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Враховуючи матеріальне становище позивача, що підтверджується поданими ним доказами (а.с. 2, 3), є підстави для звільнення його від сплати судового збору.

Керуючись ст. ст. 258, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Відмовити в позові ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не буде подано, і може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання АДРЕСА_3 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання АДРЕСА_4 .

Повне судове рішення буде складено 15.02.2021 року.

Суддя