КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №761/19373/20 Головуючий у суді 1 інстанції: Осаулов А.А.

Провадження №22-ц/824/3997/2021 Суддя-доповідач: Гаращенко Д.Р.

13 липня 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого (судді-доповідача) Гаращенка Д.Р.

суддів Пікуль А.А., Невідомої Т.О.,

за участю секретаря Стеблиненко А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за апеляційною скаргою Державного підприємства «Національна кіностудія художніх фільмів імені Олександра Довженка» на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 14 грудня 2020 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Національна кіностудія художніх фільмів імені Олександра Довженка» про визнання незаконним та скасування розпорядження, стягнення моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

У червні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ДП «Національна кіностудія художніх фільмів імені Олександра Довженка» про визнання незаконним та скасування розпорядження, стягнення моральної шкоди, в якому просив:

- визнати незаконним та скасувати розпорядження ДП «Національна кіностудія художніх фільмів імені Олександра Довженка» №08 від 15.06.2020 року про винесення догани із занесенням до особової справи ОСОБА_1 ;

- стягнути з ДП «Національна кіностудія художніх фільмів імені Олександра Довженка» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 5 000 грн та понесені судові витрати по справі.

В обґрунтування позовних вимог зазначав, що він прийнятий на роботу до ДП «Національна кіностудія художніх фільмів імені Олександра Довженка» з 19.08.2014 року на посаду головного інженера (наказ №246-к від 18.08.2014 року).

Розпорядженням генерального директора ДП «Національна кіностудія художніх фільмів імені Олександра Довженка» ОСОБА_3 №08 від 15.06.2020 року він був притягнутий до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани із занесенням до особової справи за те, що він нібито допустив грубі порушення трудової дисципліни і не виконав посадові обов`язки - порушив наказ №67 від 31.10.2019 «Про розподіл посадових обов`язків між генеральним директором Державного підприємства «Національна кіностудія художніх фільмів імені Олександра Довженка» його заступниками і головним інженером», а саме: несвоєчасне проходження технічного огляду та прострочення терміну дії полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності перед третіми особами автотранспортної техніки .

З розпорядженням його було ознайомлено 15.06.2020 року.

Оголошення йому догани є неправомірним, а саме розпорядження незаконним та таким, що винесене з порушенням норм трудового законодавства, оскільки воно не містить обов`язкових нормативних посилань, на підставі яких він притягуюся до дисциплінарної відповідальності; в розпорядженні не зазначено, які конкретно пункти посадової інструкції він порушив, відсутні посилання на джерела доказів та норми законів, положень, що були порушені; розпорядження видавалося без будь-якої перевірки.

Такі дії відповідача призвели до значних моральних страждань, втрати впевненості у завтрашньому дні та побоюваннях його незаконного звільнення з боку керівництва відповідача, у зв`язку з чим йому була завдана моральна шкода, яку він оцінює в розмірі 5000 грн.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 14 грудня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 до Державного підприємства «Національна кіностудія художніх фільмів імені Олександра Довженка» про визнання незаконним та скасування розпорядження, стягнення моральної шкоди задоволено.

Визнано незаконним та скасовано розпорядження генерального директора Державного підприємства «Національна кіностудія художніх фільмів імені Олександра Довженка» від 15.06.2020 року за №08 про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани на головного інженера ОСОБА_2 .

Стягнуто на користь ОСОБА_1 з Державного підприємства «Національна кіностудія художніх фільмів імені Олександра Довженка» кошти моральної шкоди у розмірі 2000 грн 00 коп., витрати на правову допомогу у розмірі 5000 грн 00 коп. та кошти судового збору у розмірі 840 грн 80 коп.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, ДП «Національна кіностудія художніх фільмів імені Олександра Довженка» подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.

В обґрунтування апеляційних вимог вказує, що відсутність документу про проходження технічного огляду та простроченнятерміну дії полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності перед третіми особами автотранспортної техніки було наслідком встановлення вини головногоінженера, який на виконання вимог пункту 2.4 наказу №67 від 31 жовтня 2019 року «Про розподіл посадових обов`язків між генеральним директором державного підприємства «Національна кіностудія художніх фільмів імені Олександра Довженка», йогозаступниками, головним інженером».

Зазначає, що відповідно до організаційної структури ДП «Національна кіностудія художніх фільмів імені Олександра Довженка», яка затверджена наказом №67 від 31.10.2019 року, автотехнічний цех є у прямому підпорядкуванні головному інженерові.

Таким чином, в обов`язки головного інженера ДП «Національна кіностудія художніх фільмів імені Олександра Довженка» входить забезпечення та координація діяльності автотехнічного цеху, перевірка технічного стану транспортних засобів, у тому числі проходження технічного автотранспортної техніки на ДП «Національна кіностудія художніх фільмів імені Олександра Довженка» та обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності перед третіми особами автотранспортної техніки.

Також посилається на те, що позивачем не надано жодних доказів на підтвердження факту заподіяння йому моральних страждань або втрат немайнового характеру, у зв`язку з чим позовні вимоги щодо стягнення заявленої позивачем суми моральної шкоди необґрунтовані та задоволенню не підлягають.

Зауважує, що розмір витрат на правничу допомогу, що зазначені у додатковому договорі №4/пз від 18.06.2020 та в акті приймання-передачі послуг від 25.06.2020 є надто завищеним. Крім того, позивач не надав суду докази, які підтверджують здійснення відповідних витрат, а саме, надходження грошових котів на банківський рахунок адвоката, який здійснює свою діяльність як самозайнята особа.

Адвокат Сухомлинова Н.І. представник ОСОБА_1 подала відзив на апеляційну скаргу, в якому просила рішення суду залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення, стягнути з відповідача витрати на правову допомогу у розмірі 3000 грн. Вказує, що рішення суду є законним, суд першої інстанції повністю, об`єктивно та всебічно розглянувматеріали справи, дослідив надані докази та прийшов до вірного висновку про наявність підстав для задоволення позову.

У судовому засіданні представник відповідача підтримала апеляційну скаргу та просила її задовольнити.

Представник позивача заперечувала проти апеляційної скарги, просила її відхилити, рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Вислухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників процесу, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що на підставі наказу (розпорядження) №246-к від 18 серпня 2014 року ОСОБА_1 з 19 серпня 2014 року прийнятий на посаду головного інженера Державного підприємства «Національна кіностудія художніх фільмів імені Олександра Довженка». (а.с. 15)

Згідно доповідної записки заступника начальника юридичного відділу Рідченко В.Ю. від 02 червня 2020 року, адресованої генеральному директору ОСОБА_3 , 01 червня 2020 року сталась аварійна ситуація - прорив труби водопостачання у гуртожитку-готелі кіностудії за адресою: АДРЕСА_1 . З метою забезпечення водою мешканців гуртожитку та готелю за дорученням генерального директора до готелю вирішено направити автомобіль ЗІЛ НОМЕР_1 . Встановлено, що автомобіль ЗІЛ 097-12 своєчасно не пройшов технічний огляд, а також закінчився термін дії полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності. Дане порушення відбулось внаслідок безвідповідального відношення до службових обов`язків начальника автотранспортного цеху ОСОБА_4 та головного інженера ОСОБА_1 (а.с. 26)

У пояснювальній записці ОСОБА_1 зазначив, що страховий поліс та протокол технічного стану діяли до 15 квітня 2020 року. В цей час в Україні була епідемія коронавірусної інфекції.

Оскільки працівники Державного підприємства «Національна кіностудія художніх фільмів імені Олександра Довженка» виконували роботу дистанційно, було прийнято рішення про проведення перевірки технічного стану транспортного засобу після закінчення карантину. (а.с. 17)

Згідно полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності №ЕР-163043889 термін дії полісу автомобіля ЗІЛ, д.н.з. НОМЕР_1 , по 14 квітня 2020 року включно. (а.с. 37)

Відповідно до протоколу перевірки технічного стану транспортного засобу №00855-02395-19 дата наступного проходження обов`язкового технічного контролю транспортного засобу ЗІЛ, д.н.з. НОМЕР_1 , не пізніше 15.04.2020. (а.с. 38)

Розпорядженням №08 від 15 червня 2020 року з метою викорінення допущених грубих порушень трудової дисципліни і невиконання посадових обов`язків та запобігання їх в подальшій діяльності підприємства (порушення наказу від 31 жовтня 2019 року №67 «Про розподіл посадових обов`язків між генеральним директором Державного підприємства «Національна кіностудія художніх фільмів імені Олександра Довженка» його заступниками, головним інженером), а саме: несвоєчасного проходження технічного огляду та прострочення терміну дії полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності перед третіми особами автотранспортної техніки: оголошено дисциплінарне покарання у вигляді догани із занесенням до особової справи головному інженеру ОСОБА_1 . Підстава: автомобіль ЗІЛ, д.н.з. НОМЕР_1 , своєчасно не пройшов технічний огляд, термін дії полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності на зазначений автомобіль закінчився, експлуатація зазначеного автомобіля неможлива. (а.с. 9)

Задовольняючи позов суд першої інстанції прийшов до висновку про те, що відповідачем не надано доказів вчинення позивачем дисциплінарного проступку та не доведено порушення або неналежне виконання останнім покладених трудових обов`язків, а також вини позивача у вчиненні проступку.

Суд першої інстанції вважав повністю обґрунтованими вимоги позивача щодо заявленого позову.

Колегія суддів погоджується із таким висновком суду першої інстанції враховуючи наступне.

Згідно зі ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.

Колегія суддів вважає, що рішення суду повністю відповідає вимогам процесуального закону.

Згідно ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення.

При цьому, дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника (ч. 1 ст. 147-1 КЗпП України).

Положеннями ст. 148 КЗпП України визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці.

Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Стаття 149 КЗпП України визначає, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.

При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Відповідно до ст. 150 КЗпП України, дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством (глава XV цього Кодексу).

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п. 22 постанови «Про практику розгляду судами трудових спорів» від 6 листопада 1992 року №9 судам необхідно з`ясувати чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1, 148, 149 КЗпП правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника.

У постанові Верховного Суду від 25.08.2020 року у справі №644/7517/16-ц зазначено, що ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавця покладено обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. Під час обрання виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Отже, під час розгляду справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.

Згідно з розпорядженням №08 від 15 червня 2020 року ОСОБА_5 притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення наказу від 31 жовтня 2019 року №67 «Про розподіл посадових обов`язків між генеральним директором Державного підприємства «Національна кіностудія художніх фільмів імені Олександра Довженка» його заступниками, головним інженером несвоєчасного проходження технічного огляду та прострочення терміну дії полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності перед третіми особами автотранспортної техніки, а саме: за несвоєчасне проходження технічного огляду та прострочення терміну дії полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності перед третіми особами автотранспортної техніки.

Але суд першої інстанції вірно встановив, що відповідачем дійсно не надано доказів вчинення позивачем дисциплінарного проступку, оскільки не доведено порушення або неналежне виконання останнім покладених трудових обов`язків, а також вини позивача у вчиненні проступку.

Так, згідно із наказом від 31 жовтня 2019 року №67 «Про розподіл посадових обов`язків між генеральним директором Державного підприємства «Національна кіностудія художніх фільмів імені Олександра Довженка», а також посадової інструкції головного інженера, на головного інженера не вбачається покладення обов`язків на останнього щодо контролю за проходженням технічного огляду автомобіля та страхуванням цивільно-правової відповідальності автотранспортної техніки.

Апеляційний суд погоджується з висновком суд першої інстанції і вважає обґрунтованим посилання позивача щодо відсутності візи представника юридичного відділу на розпорядженні №08 від 15 червня 2020 року.

Відповідно до п. 1, 3 ч. 11 «Загального положення про юридичну службу міністерства, іншого органу виконавчої влади, державного підприємства, установи та організації», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 26 листопада 2008 року №1040, юридична служба підприємства відповідно до покладених на неї завдань: забезпечує правильне застосування на підприємстві нормативно-правових актів та інших документів, подає керівникові пропозиції щодо вирішення правових питань, пов`язаних з діяльністю підприємства; проводить юридичну експертизу проектів актів та інших документів, підготовлених структурними підрозділами підприємства, погоджує (візує) їх за наявності віз керівників заінтересованих структурних підрозділів або осіб, що їх заміщують. У разі виявлення невідповідності проекту акта чи іншого документа вимогам законодавства подає заінтересованому структурному підрозділу вмотивовані пропозиції щодо приведення його у відповідність із законодавством.

Згідно п. 3.4, 4.9, 5.7 Положення про структурний підрозділ юридичний відділ, затвердженого генеральним директором ДП «Національна кіностудія художніх фільмів ім. О. Довженка» 01 грудня 2014 року до основних завдань відділу належать, серед іншого, перевіряти накази, розпорядження, договори та іншу ділову документацію, що подаються на підпис керівництву кіностудії, візувати їх за наявності погодження; готувати висновки на пропозиції про притягнення працівників підприємства до дисциплінарної і матеріальної відповідальності; візувати проекти наказів, розпоряджень, договорів та іншу ділову документацію, що подаються на підпис генерального директора. У випадках невідповідності проекту наказів і розпоряджень законодавству, і якщо внесені юридичним відділом зауваження не були враховані, не візуючи даний документ, подати письмовий висновок з пропозиціями про заходи законного вирішення цього питання, для прийняття остаточного рішення генеральним директором.

Відповідно до п. 3.1 Положення про юридичний відділ, основним завданням юридичного відділу є організація правової роботи, спрямованої на застосування, неухильне дотримання та запобігання невиконання вимог законодавства в діяльності кіностудії; захист правових інтересів кіностудії; забезпечення додержання законності в діяльності кіностудії; перевіряти відповідність законодавству проектів наказів, розпоряджень, договорів, інструкцій, положень, актів правового характеру та іншу ділову документацію, що подаються на підпис генерального директора. (п. 4.2, 4.3, 4.10 Положення) (а.с. 39-46).

Візування проектів наказів керівництва підприємства відповідача, в тому числі наказів про притягнення працівників підприємства до дисциплінарної відповідальності, є прямим обов`язком юридичного відділу підприємства відповідно до посадової інструкції (Положення) вказаного структурного підрозділу.

У разі відсутності такої візи, юридичним відділом мав бути поданий письмовий висновок з пропозиціями про заходи законного вирішення питання, для прийняття остаточного рішення генеральним директором (п. 3.4, 4.9, 5.7 Положення про юридичний відділ).

Апеляційний суд погоджується, що всупереч цьому відповідачем не надано суду такого висновку юридичного відділу з урахуванням відсутності візи юридичного відділу на розпорядженні №08 від 15 червня 2020 року.

Таким чином, судом першої інстанції вірно встановлено, що відповідачем не надано доказів винного вчинення дисциплінарного проступку позивачем, а також порушення порядку накладення дисциплінарного стягнення, а відтак наявні підстави для визнання незаконним та скасування розпорядження генерального директора Державного підприємства «Національна кіностудія художніх фільмів імені Олександра Довженка» від 15 червня 2020 року за №08 про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани на головного інженера ОСОБА_2 .

Також колегія суддів повністю погоджується з вирішеним питанням щодо стягнення моральної шкоди.

Вважає, що позивачем доведено причинно-наслідковий зв`язок між діями відповідача та завданою моральною шкодою, але не в повній мірі обґрунтовано її розмір, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості.

Також колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції щодо стягнення витрат на правничу допомогу.

Так, відповідно до ч. 2, 3 ст. 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

У той же час ч. 3 ст. 141 ЦПК України визначено, що при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися.

Згідно ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

При цьому, за умовами ч. 4 ст. 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Судом першої інстанції вірно встановлено, що на підтвердження витрат на правничу допомогу ОСОБА_1 було надано договір про надання правової (правничої допомоги) №1806/20 від 18.06.2020 року, додатковий договір №1/пз від 18.06.2020 року до договору №1806/20 від 18.06.2020 року, акти приймання-передачі наданих (виконаних) послуг від 25.06.2020 року та 09.12.2020 року, за якими вартість послуг становить 7500 грн та 5200 грн, квитанції до прибуткового касового ордеру на загальну суму 13 700 грн

Оскільки розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із складністю справи та об`ємом виконаних адвокатом робіт (наданих послуг), беручи до уваги те, що сторона відповідача заявила клопотання про зменшення розміру витрат у зв`язку з їх неспівмірністю, суд першої інстанції прийшов до вірного висновку про стягнення на користь ОСОБА_1 з ДП «Національна кіностудія художніх фільмів імені Олександра Довженка» витрат на правову допомогу у розмірі 5000 грн.

Колегія суддів відхиляє доводи апелянта, що відсутність документу про проходження технічного огляду та прострочення терміну дії полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності перед третіми особами автотранспортної техніки є виною головного інженера, вважає їх необґрунтованими та повністю спростованими висновком суду першої інстанції.

Доводи апелянта щодо недоведеності позивачем факту заподіяння йому моральних страждань або втрат немайнового характеру колегія суддів також не приймає до уваги.

Моральні страждання позивача цілком пов`язані з неправомірними діями відповідача щодо накладення неправомірного стягнення.

Щодо витрат на правову допомогу, то судом першої інстанції були враховані заперечення відповідача при вирішення даного питання та зазначені вимоги були задоволені частково.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, на законність та обґрунтованість рішення не впливають,а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Відповідно до заяви про стягнення судових втрат на професійну правничу допомогу при розгляді апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона підлягає задоволенню у повному розмірі у сумі 5600 грн, оскільки підтверджується договором про надання правової (правничої допомоги) №1806/20 від 18.06.2020 року, додатковим договором №2 від 25.12.2020 року, додатковим договором №3 від 27.03.2021 року, актами приймання-передачі наданих (виконаних) послуг від 01.04.2021 року та 08.07.2021 року, квитанціями до прибуткового касового ордеру на загальну суму 5600 грн.

Керуючись ст. 268, 367, 375, 381-384 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державного підприємства «Національна кіностудія художніх фільмів імені Олександра Довженка» залишити без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 14 грудня 2020 року залишити без змін.

Стягнути з Державного підприємства «Національна кіностудія художніх фільмів імені Олександра Довженка» на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 5600 грн.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 22 липня 2021 року.

Головуючий Д.Р. Гаращенко

Судді А.А. Пікуль

Т.О. Невідома