ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/1341/21Головуючий по 1 інстанції
Справа №691/1237/20 Категорія: 307000000 Подорога Л. В.
Доповідач в апеляційній інстанції
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 липня 2021 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів цивільної палати:

суддя-доповідачФетісова Т.Л.
суддіСіренко Ю.В., Гончар Н.І.
секретар Анкудінов О.І.

учасники справи:

позивач (скаржник) - ОСОБА_1 ,

відповідач - Городищенська міська рада,

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу позивача на рішення Городищенського районного суду Черкаської області від 19.05.2021 (повний текст складено 28.05.2021, суддя в суді першої інстанції Подорога Л.В.) у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Городищенської міської ради Черкаської області про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами та визнання права власності на земельну частку (пай) в порядку спадкування,

в с т а н о в и в :

у листопаді 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, яким просила встановити юридичний факт, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебували у родинних стосунках як мати і дочка; визнати за позивачем право на земельну частку (пай) в порядку спадкування, що розташована на території с. Дирдин Городищенського району, згідно сертифікату на право на земельну частку (пай), серії ЧР № 0181673, площею 1,92 умовних кадастрових гектарів КСП «Дружба», виданий на ОСОБА_2 .

В обґрунтування вказано на те, що після смерті матері позивача - ОСОБА_3 , відкрилася спадщина на її майно, в тому числі й на земельну частку (пай) по КСП «Дружба», яку вона успадкувала від своєї нині покійної матері ОСОБА_2 , але не оформила спадкових прав. Звернувшись до нотаріуса з метою оформлення спадкових прав, позивач отримала постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки відсутні правовстановлюючі документи на майно її покійної матері та відсутнє документальне підтвердження родинних стосунків ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Вказані обставини змусили її звернутися до суду з даним позовом.

Рішенням Городищенського районного суду Черкаської області від 19.05.2021 позовні вимоги у справі залишено без задоволення з посиланням на те, що звернення до суду з вимогою про встановлення факту в інтересах померлих суперечить нормам законодавства, а також на недоведеність вимог позивача.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, позивач подала 09.06.2021 апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та новим рішенням задовольнити позовні вимоги. Скаржник зазначає, що факт наявності родинних відносин між нині покійними ОСОБА_2 та ОСОБА_3 має встановлюватися судом, оскільки він породжує правові наслідки для позивача - можливість визнання права на спадкове майно, яке ввійшло до складу спадщини після смерті її матері ОСОБА_3 .

Відзиву на апеляційну скаргу не надходило.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до положень ч.ч.1, 2, 5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та обговоривши наявні докази по справі, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах вимог та доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов таких висновків.

При розгляді справи встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Дирдин Городищенського району Черкаської області померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 у с. Дирдин Городищенського району Черкаської області померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 .

Позивач ОСОБА_1 згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 була дочкою нині покійної ОСОБА_3 .

З метою прийняття спадщини після смерті матері позивач звернулася до нотаріуса з відповідною заявою. Однак постановою від 14.05.2012 державним нотаріусом Городищенської державної нотаріальної контори Бідною М.О. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документа на майно спадкодавця та відсутності документального підтвердження родинних стосунків померлих ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , як дочки і матері.

За довідками виконавчого комітету Хлистунівської сільської ради Городищенського району №174 та №405 від 18.05.2020 та від 14.09.2020 ОСОБА_2 на момент смерті була зареєстрована та проживала по АДРЕСА_1 . Разом із померлою проживали її донька ОСОБА_3 та онука ОСОБА_1 .

Допитані у справі свідки ОСОБА_4 та ОСОБА_5 також пояснили, що ОСОБА_2 є бабусею позивача ОСОБА_1 та матір`ю ОСОБА_3 . Зазначили, що позивач до дня смерті баби та матері спільно проживала з ними та доглядала їх. Дані обставини відомі свідкам, оскільки одна з них проживає по сусідству, а інша перебуває у родинних стосунках із позивачем.

У зв`язку з викладеним, позивач в цій справі просить суд встановити юридичний факт родинних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та визнати за нею право власності на спадкове майно. Також з доводів позивача та встановлених при розгляді справи обставин вбачається, що позивач даний позов подала для захисту своїх прав на спадкове майно, що, за її судженнями, мало успадковуватися нею після смерті її матері ОСОБА_3 13.09.2001 та перейшло до останньої у порядку спадкування від ОСОБА_2 . Позивач вважає, що для висновків про наявність у неї прав на таке спадкове майно необхідно встановити юридичний факт родинних відносин між нині померлими ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Правовідносини, наявні між сторонами справи на підставі вищевикладених фактичних обставин, мають таке правове регулювання.

Позивач у справі порушує перед судом питання щодо визнання права на спадщину, яка відкрилася після смерті спадкодавця ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 . Порядок спадкування, за таких обставин регламентується нормами ЦК УРСР, які були чинні на момент відкриття спадщини.

Так ст.524 ЦК УРСР передбачено, що спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Спадкоємство за законом має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом.

Згідно ст.525 ЦК УРСР часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця.

Статтею 529 ЦК УРСР передбачено, що при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті.

За положеннями ст.ст.548, 549 ЦК УРСР для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. Визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, зокрема, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

Одночасно, згідно ст.25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільна правоздатність) фізичної особи припиняється у момент її смерті та вона не може бути учасником цивільних відносин і суб`єктом цивільних прав.

Отже, як вірно вказав суд першої інстанції в цій справі, встановлювати юридичний факт родинного зв`язку між померлими особами не може бути складовою частиною правової процедури захисту прав особи, адже правоздатність осіб, родинний зв`язок яких має встановити суд, припинилася в день їх смерті, відповідно, вказаний юридичний факт не слугуватиме підставою для захисту тих чи інших прав позивачки.

Натомість з позовних вимог та доводів позивача в цій справі вбачається, що вона подала даний позов для захисту свого права на спадкове майно земельну частку (пай), яка, за її твердженням, була фактично успадкована її матір`ю ОСОБА_3 від її баби ОСОБА_2 .

Однак, позивачем не доведено той факт, що її мати ОСОБА_3 успадкувала у визначеному законодавством порядку відповідне спадкове майно після смерті ОСОБА_2 .

Крім того, в своєму позові ОСОБА_1 ставлячи перед судом питання про визнання за нею права на земельну частку (пай), яка належала її бабі ОСОБА_2 не зазначає взагалі після кого саме та в якому порядку вона має намір спадкувати вказане майно.

При цьому, наявність родинного зв`язку між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 саме по собі не свідчитиме, що остання успадкувала те майно, про визнання права на яке в цій справі порушує питання позивач, отже такий факт не пов`язаний із захистом спадкових прав позивача у ході спадкування після її матері, про що помилково вказано в апеляційній скарзі.

Інших доводів, які б свідчили про помилковість висновків суду в цій справі, апеляційна скарга позивача не містить.

Згідно ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Отже рішення Городищенського районного суду Черкаської області від 19.05.2021 у даній справі слід залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

На підставі положень ст.141 ЦПК України судові витрати по сплаті судового збору за розгляд справи в апеляційному суді слід залишити за особою, яка подала апеляційну скаргу.

Керуючись ст. ст. 141, 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

апеляційну скаргу - залишити без задоволення.

Рішення Городищенського районного суду Черкаської області від 19.05.2021 у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Городищенської міської ради Черкаської області про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами та визнання права власності на земельну частку (пай) в порядку спадкування - залишити без змін.

Судові витрати по сплаті судового збору за розгляд справи в апеляційному суді залишити за особою, яка подала апеляційну скаргу.

Постанова апеляційного суду набирає чинності з дня прийняття і може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом 30 днів в порядку та за умов, визначених цивільним процесуальним законодавством.

Повну постанову складено 21.07.2021.

Суддя-доповідач

Судді