Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29.06.2021 Справа №607/21494/19

Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області

у складі головуючого судді Грицай К.М.,

за участю секретаря судового засідання Стус К.І.,

учасників справи: позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Тернополі у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_4 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 105 000,00 грн., моральної шкоди у розмірі 65 000,00 грн., витрат, які понесені на оплату судового збору, експертизи та правничої допомоги.

В обґрунтування заявлених вимог вказують на наступні обставини. У вересні 2018 року між сторонами був укладений усний договір підряду, за яким відповідач за оплату зобов`язався виконати штукатурні та малярні роботи у кімнаті площею 32,60 м.кв. у будинку позивача, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Сторони узгодили, що відповідач повинен виконати ремонтні роботи протягом одного місяця, приблизно до 26 листопада 2018 року, однак з вини ОСОБА_4 , ремонтні роботи не було виконано у зазначений строк, а вимушено продовжені до 31 грудня 2018 року. Відповідач до виконання взятих на себе зобов`язань по ремонтних роботах залучив ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , які у процесі роботи виконували дані ОСОБА_4 доручення з ремонтно-малярних робіт, а також закінчили виконання тієї роботи, яку мав виконати сам відповідач.

03 січня 2019 року позивачем було виявлено, що стіни, на яких було виконано штукатурні та малярні роботи відповідачем потріскали та видулись. На його думку, причиною зазначених дефектів стало порушення ОСОБА_4 технології ремонтних робіт. ОСОБА_1 звернувся до ОСОБА_4 із претензією щодо неякісного виконання ремонтних робіт, на що відповідач зобов`язався усунути за власний рахунок та власними силами спричинені з його вини дефекти.

Проте, на даний час спричинені дефекти відповідач не усунув та не відшкодував позивачу заподіяну матеріальну шкоду у розмірі 105 000,00 грн. з яких: 90 000,00 грн. вартість штукатурних та малярних робіт, матеріалів; 10 000,00 грн. вартість демонтажу штукатурки; 5 000,00 грн. вивезення будівельних відходів.

Крім того, позивач просить стягнути моральну шкоду у розмірі 65 000,00 грн., яка полягає у психологічних переживаннях, погіршенні самопочуття, пригніченому стані, прийманні ліків, емоційних стражданнях, що супроводжується почуттям обурення, приниження, тривоги та образи. Також, вказує на те, що він зазнав вимушених змін в організації життя, що відповідно позначилось на його духовному та фізичному стані. З врахуванням наведеного, просить суд задовольнити заявлені позовні вимоги.

Ухвалою суду від 16 вересня 2019 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

25 жовтня 2019 року відповідачем ОСОБА_4 подано відзив на позовну заяву у якому останній заперечує щодо задоволення позовних вимог та вказує, що позивач не надав жодних підтверджень того, що дефекти виникли у зв`язку із порушенням відповідачем технології ремонтних робіт. Розписка ОСОБА_4 не може бути належним та допустимим доказом неналежного виконання відповідачем покладених на нього обов`язків. Крім того, до матеріалів справи не долучено жодного доказу, який би підтверджував обсяг покладених на відповідача обов`язків. У зв`язку з тим, що вищевказані вимоги про завдання матеріальної шкоди є безпідставними, а відтак і не підлягають задоволенню вимоги про стягнення моральної шкоди.

Представником позивача ОСОБА_2 11 листопада 2019 року подано відповідь на відзив, у якій вказує, що відповідачем не надано жодних доказів, які б спростовували викладені у позовній заяві обставини. З метою повного та об`єктивного розгляду справи позивачем надано суду висновок ЕВ №2059:2019 про технічне обстеження внутрішнього опорядження кімнати-зимового саду.

У своїх письмових заперечення від 29 листопада 2019 року представник відповідача ОСОБА_3 вказує на те, що у відповіді на відзив позивач не вказав, яку суму коштів заплатив відповідачу за виконані роботи та не долучає докази на підтвердження цього. Крім того, з експертного висновку слідує, що у кімнаті, яку оглядав експерт проводились ремонтні роботи у четвертому кварталі 2018 року, однак не вказано якою методикою визначення давності проведення ремонту користувався експерт. Викладені доводи позивача не підтверджені належними та допустимими доказами, а відтак не можуть братись судом до уваги.

Позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги підтримали у повному обсязі з підстав, які наведені у позовній заяві.

Представник відповідача ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечила щодо задоволення позовних вимог у повному обсязі. Крім того, пояснила, що ремонтні роботи у кімнаті позивача проводили інші особи та письмовий договір підряду між сторонами не укладався. Вказала, що висновок експерта не може бути належним доказом, оскільки містить суперечності, а також, з висновку вбачається, що експерт оглядав лише одну стіну, після огляду якої і надано висновок тому відсутні докази. що ремонтні роботи повинні бути виконані на усіх стінах. Таким чином, жодних належних та допустимих доказів того, що з вини відповідача позивачу завдана матеріальна та моральна шкода позивачем не надано.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в судове засідання не з`явились із невідомих суду на те причин, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Допитаний в судовому засіданні експерт ОСОБА_7 наданий висновок за результатами проведеної будівельної-технічної експертизи № 26/20-22 від 19.05.2020 року підтримав у повному обсязі. Вказав, що причиною відставання штукатурного шару від поверхні стіни було те, що належним чином не були проведені підготовчі роботи, а саме зі стін не було видалено усю фарбу, а лише зроблені насічки. Усі інші відповіді на питання викладені у висновку.

Дослідивши та оцінивши докази по справі, суд приходить до наступних висновків.

Суд встановив, що у четвертому кварталі 2018 року проводились штукатурно-малярні ремонтні роботи у кімнаті площею 32,6 кв.м. у будинку за адресою: АДРЕСА_1 , що належить позивачу на підставі укладеного між позивачем та відповідачем усного оплатного договору на виконання штукатурних та малярних робіт.

Житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , на праві приватної власності належить ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності від 16.01.2014 року індексний номер 16267061.

Згідно письмової розписки відповідача ОСОБА_4 від 16 січня 2019 року, з листопада 2018 року останній виконував ремонтні роботи ОСОБА_1 в АДРЕСА_1 , а саме ремонт у кімнаті, де знаходиться камін, площею приблизно 30 кв.м., а саме штукатурні та малярні роботи загальною вартістю приблизно 3200 доларів США, що у гривневому еквіваленті становило на той час 90 000,00 грн. Одразу після закінчення ремонтних робіт, штукатурка стін почала тріскати та відставати від основи стіни, що призвело до руйнування відкосів вікон та невидимих внутрішніх руйнувань. З даним браком робіт відповідач ознайомився, погодився та зобов`язався до 30.06.2019 року за власні кошти виправити, а якщо потрібно, переробити, або відшкодувати вартість виконаних ремонтних робіт та матеріалів, а також витрати на усунення браку стін та вивезення бракованого матеріалу.

Позивачем на підтвердження вартості будівельних матеріалів надано товарі чеки, видаткові накладні та квитанції за період з 06 листопада 2018 року по 06 грудня 2018 року на загальну суму 28 313,29 грн.

Згідно експертного висновку про технічне обстеження внутрішнього опорядження кімнати зимовий сад в житловому будинку АДРЕСА_1 , власник ОСОБА_1 ЕВ № 2059:2019 від 11 жовтня 2019 року: 1) кімната шестикутна, в площині кутів № 1 і № 6 опорядження стін існуюча штукатурка; ніяких дефектів не виявлено; 2) решту стін в площині кутів № 1-2-3-4-5 штукатурка зроблена при ремонті в ІV-му кварталі 2018 року в численних дефектах тріщинах; 3) тріщини наявні на стиках стелі і стін, при простукуванні звук глухий. Тобто штукатурка відстала від кладки; 4) усунути дефекти: обов`язково зняти штукатурку зроблену при ремонті в ІV-му кварталі 2018 року, як на стінах так і на стиках стелі зі стінами, бо локально усунути дефекти неможливо; у зв`язку із вищенаведеним необхідний ремонт стелі.

Відповідно до висновку експерта за результатами проведеної будівельно-технічної експертизи № 26/20-22, який наданий 19.05.2020 року експертом Тернопільського відділенням КНДІСЕ Грушицьким І.Л., поверхня під нанесення сухої будівельної суміші « ІНФОРМАЦІЯ_1 » не підготовлена згідно інструкції по використанню суміші «Тепловер», вимогам СНиП 3.04.01-87 та ДБН В.2.6-22-2001, що привело до відставання штукатурного шару від поверхні стіни. Товщина штукатурного шару становить більше 4 см, що відповідає технічним умовам по використанню сухої будівельної суміші « ІНФОРМАЦІЯ_1 ». Поверхня під суміш «Тепловер» повинна бути міцна з цегли, бетону, блоків. З поверхні повинен був видалений пил, залишки інших розчинів та фарб. Стіни, на які наносилась суміш «Тепловер» була пофарбована водоемульсійною фарбою, а потім на ній виконані насічки. На поверхні стін наявні тріщини і при простукуванні молотком відчутний звук, що вказує на відставання штукатурки від поверхні стіни. Відставання штукатурки на стінах в місцях кріплення пристінних профілів може привести до випадання швидко монтажних дюбелів з тіла штукатурки, просідання пристінних профілів та викривлення гіпсокартону на стелі. При зовнішньому огляді стін неможливо встановити, які частини стін потрібно відбивати з відслоєною штукатуркою, а які можна використовувати для подальшого використання. Це можна встановити в процесі відбивання пошкоджених ділянок стін, а тому в розрахунок ремонту включається вся площа стін оштукатурена сумішшю «Тепловер». На день дослідження на стінах виявлені тріщини та при простукуванні молотком відчутний звук, що вказує на відставання штукатурки від поверхні стіни. Перелік та об`єми будівельних робіт, які необхідно виконати для усунення браку наведено в додатку №2. Вартість ремонтно-будівельних робіт, включаючи вартість будівельних матеріалів, які необхідно провести для відновлення технічного стану житлової кімнати площею 32,6 кв.м. у житловому будинку по АДРЕСА_1 станом на день дослідження, згідно розрахунку вартості будівельних робіт (Додаток №2) становить: 51734,00 грн. Зі слів замовника ОСОБА_1 в приміщені кімнати, в якій проводились будівельні роботи, постійно працювали теплодуйки щоб забезпечити температурний режим, необхідний для проведення опоряджувальних робіт (температура більше +5 для штукатурки, +10 для малярних робіт). Температурно-вологісний режим приміщення для роботи в холодний період створює підрядник за рахунок замовника. Використання бракованого матеріалу та матеріалу з закінченим терміном придатності, якщо такі матеріали були завезені на об`єкт і використані, могло привести до погіршення якості робіт. Якість будівельних робіт визначається рівнем кваліфікації спеціалістів будівельних професій, які виконують роботу.

Також, згідно висновку експерта за результатами проведення судової психологічної експертизи № 2889/2890/20-26, який наданий 30.12.2020 року судовим експертом КНДІСЕ Соленцовою І., ситуація, що досліджується за справою є психотравмувальною для ОСОБА_1 та йому завдана моральна шкода.

За умов ситуації, що досліджуються у справі, ОСОБА_1 , завдана моральна шкода і тому за умов визнання судом заподіяння підекспертному ОСОБА_1 моральної шкоди орієнтовний розмір його грошової компенсації може становити в залежності від ступеня вини спричинювача шкоди:

-якщо fv = 0 - за умов ситуації, коли спричинювач шкоди не мав можливості правильно оцінити ситуацію, прийняти правильне рішення та реалізувати його, то 0 мінімальних заробітних плат;

-якщо fv = 0,25 - за умов ситуації, коли спричинювач шкоди не мав можливості передбачити розвиток подій (не був поінформований відповідним чином), але мав можливість правильно оцінити ситуацію, прийняти правильне рішення та реалізувати його, то 4,5 мінімальних заробітних плат;

-якщо fv = 0,5 - за умов ситуації, коли спричинювач шкоди був поінформований відповідним чином щодо незначної вірогідності виникнення та розвитку ситуації, але мав можливість прийняти правильне рішення і реалізувати його, то 9 мінімальних заробітних плати;

-якщо fv = 0,75 - за умов ситуації, коли спричинювач шкоди мав можливість (був поінформований відповідним чином) правильно оцінити та передбачити високу вірогідність виникнення та розвитку ситуації, прийняти правильне рішення та реалізувати його, то 13,5 мінімальних заробітних плат;

-якщо fv = 1,0 - за умов ситуації, коли спричинювач шкоди був достовірно поінформований, мав можливість правильно оцінити ситуацію та передбачити наслідки своєї діяльності, прийняти правильне рішення та реалізувати його, то 18 мінімальних заробітних плат.

Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі (частина 1 ст.11 ЦПК України).

Частиною другою статті 16 ЦК України встановлено способи захисту цивільних прав та інтересів. До них належить, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

З положень ч. 1, 2 ст. 205 ЦК України вбачається, що правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Правочин, для якого законом не встановлена обов`язкова письмова форма, вважається вчиненим, якщо поведінка сторін засвідчує їхню волю до настання відповідних правових наслідків.

Відповідно до ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

За вимогами ст. 208 ЦК України у письмовій формі належить вчиняти: 1) правочини між юридичними особами; 2) правочини між фізичною та юридичною особою, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу; 3) правочини фізичних осіб між собою на суму, що перевищує у двадцять і більше разів розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу; 4) інші правочини, щодо яких законом встановлена письмова форма.

Враховуючи те, що відповідач фактично прийняв пропозицію щодо укладення договору та приступив до виконання робіт, виконав ці роботи, суд вважає, що зазначені дії засвідчують його бажання укласти договір, і ця дія є прийняттям пропозиції у відповідності до приписів ст. 642 ЦК України.

Як слідує із ст. 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Згідно ч. 1 ст. 639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом.

Таким чином, суд встановив, що сторонами не укладався договір в письмовій формі та приходить до висновку, що між сторонами виникли правовідносини, передбачені ст. 837 ЦК України - договір підряду, у відповідності до якого за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Недодержання сторонами письмової форми правочину, не має наслідком його недійсності, та враховуючи позицію сторін, суд приходить до висновку про наявність договірних відносин.

Згідно ст. 838 ЦК України підрядник має право, якщо інше не встановлено договором, залучити до виконання роботи інших осіб (субпідрядників), залишаючись відповідальним перед замовником за результат їхньої роботи. У цьому разі підрядник виступає перед замовником як генеральний підрядник, а перед субпідрядником - як замовник. Генеральний підрядник відповідає перед субпідрядником за невиконання або неналежне виконання замовником своїх обов`язків за договором підряду, а перед замовником - за порушення субпідрядником свого обов`язку. Замовник і субпідрядник не мають права пред`являти один одному вимоги, пов`язані з порушенням договорів, укладених кожним з них з генеральним підрядником, якщо інше не встановлено договором або законом.

Таким чином, суд відкидає як необґрунтовані заперечення представника відповідача щодо недодержання письмової форми договору та фактичного не укладення договору, оскільки сторони не є юридичними особами, відповідач прийняв пропозицію щодо укладення договору, оскільки приступив до виконання штукатурно-малярних робіт.

Крім того, позовні вимоги щодо визнання договору недійсним не були заявлена сторонами.

Також, суд не приймає до уваги заперечення представника відповідача стосовно того, що між сторонами не укладався договір у письмовій формі, де було б визначено обсяг покладених на відповідача обов`язків, оскільки згідно власноруч написаної розписки ОСОБА_4 від 16 січня 2019 року, яка міститься в матеріалах справи, останній підтвердив, що виконував штукатурно-малярні ремонтні роботи у позивача з листопада 2018 року, погодився з тим, що ремонтні роботи проведено неякісно та зобов`язався усунути недоліки, або компенсувати вартість робіт та будівельних матеріалів.

Таким чином, суд вважає надану відповідачем позивачу розписку належним та допустимим доказом укладення між сторонами договору підряду на виконання робіт, оскільки в ній зазначено істотні умови договору, які були досягнуті між сторонами, а саме вид виконаних робіт та вартість таких робіт.

Позивач ОСОБА_1 в обґрунтування своїх вимог посилається на те, що прийняв роботу, але після прийняття роботи виявив недоліки виконаної ОСОБА_4 роботи, які не могли бути встановлені при звичайному візуальному огляді.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 853 ЦК України якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов`язаний негайно повідомити про це підрядника. У разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв`язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну.

Згідно ч. 1 ст. 840 ЦК України якщо робота виконується частково або в повному обсязі з матеріалу замовника, підрядник відповідає за неправильне використання цього матеріалу. Підрядник зобов`язаний надати замовникові звіт про використання матеріалу та повернути його залишок.

Зі змісту ст. 858 ЦК України вбачається, що якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором.

В силу ч 1 ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 4) відшкодування збитків та моральної шкоди.

Згідно ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Крім того, відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.

Пунктом 2, 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 р. №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Частиною 1 статті 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частин 5,6 статті 81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи; доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Важливість етапу дослідження доказів для оцінки доказів полягає в тому, що забезпечується формування внутрішнього переконання суддів одразу з моменту надходження справи до суду і прийняття доказів, на етапі дослідження доказів, у процесі детального аналізу кожного з них у суду є можливість оцінити докази у своїй сукупності та порівняти їх, оскільки належна оцінка судом наявних у справі доказів є однією з гарантій права особи на справедливий судовий розгляд, зокрема в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (ст. 6) роль мотивувального судового рішення полягає в тому, що судом були досліджені всі надані докази і аргументи сторін.

Суд встановив, що на момент розгляду справи відповідач не усунув недоліки у роботі у визначений строк, тобто до 30.06.2019 року та не відшкодував витрат на усунення недоліків.

Згідно наданого висновку експерта за результатами проведеної будівельно-технічної експертизи № 26/20-22 від 19.05.2020 року поверхня під нанесення сухої будівельної суміші « ІНФОРМАЦІЯ_1 » не підготовлена згідно інструкції по використанню суміші «Тепловер», вимогам СНиП 3.04.01-87 та ДБН В.2.6-22-2001, що привело до відставання штукатурного шару від поверхні стіни. Вартість ремонтно-будівельних робіт, включаючи вартість будівельних матеріалів, які необхідно провести для відновлення технічного стану житлової кімнати площею 32,6 кв.м. у житловому будинку по АДРЕСА_1 станом на день дослідження, згідно розрахунку вартості будівельних робіт становить: 51734,00 грн.

Суд вважає даний висновок судової будівельно-технічної експертизи належним та допустимим доказом, оскільки є повним, не викликає у суду сумніву в його правильності, узгоджується із іншими матеріалами справи, а відповідач не довів його необґрунтованість.

Заперечення представника відповідача на те, що ремонтні роботи виконували інші особи, суд не приймає до уваги, оскільки згідно вимог ст. 838 ЦК України генеральний підрядник відповідає перед замовником за порушення субпідрядником свого обов`язку. Замовник і субпідрядник не мають права пред`являти один одному вимоги, пов`язані з порушенням договорів, укладених кожним з них з генеральним підрядником, якщо інше не встановлено договором або законом.

З огляду та не, що відповідачем не було безоплатно усунено недоліки у роботі в розумний строк, тому суд вважає, що позивачем в судовому засіданні доведено протиправну бездіяльність з боку відповідача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні, таким чином позивач довів завдання йому матеріальної шкоди з вини відповідача, у зв`язку з чим суд приходить до переконання, що позивач має право на відшкодування такої шкоди в розмірі 51734,00 грн., що становить вартість ремонтно-будівельних робіт для усунення недоліків проведених робіт, які слід стягнути з відповідача, у зв`язку з чим позовні вимоги про стягнення матеріальної шкоди підлягають до часткового задоволення на вищезазначену суму.

Поряд з тим, позивачем не подано належних та допустимих доказів завдання йому матеріальної шкоди в сумі 105000 грн., а вартість робіт, вказана у розписці, спростована іншими доказами, зокрема, висновком судової будівельно-технічної експертизи.

Щодо вирішення позовних вимог про відшкодування моральної шкоди, суд виходить з наступного.

Згідно з вимогами ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода, полягає, у тому числі у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. п. 4, 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 р. №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Згідно наданого висновку експерта № 2889/2890/20-26 від 30.12.2020 року, ситуація, яка досліджується у даній цивільній справі є психотравмувальною для ОСОБА_1 та йому завдана моральна шкода. Дана ситуація нанесла позивачу незначний психотравмувальний вплив і шкоду його особистості. Суд бере до уваги даний доказ в частині доведення завдання позивачу моральної шкоди як належний та допустимий, проте щодо визначення розміру завданої шкоди, суд виходить із наступних обставин.

Вирішуючи питання щодо розміру відшкодування, суд керується висновками щодо застосування норм права, викладеними у правовому висновку Великої Палати Верховного Суду у постанові від 20 вересня 2018 року у справі № 686/23731/15-ц (провадження № 14-298цс18), де зазначено, що суд повинен з`ясувати усі доводи позивача щодо обґрунтування ним як обставин спричинення, так і розміру моральної шкоди, дослідити надані докази, оцінити їх та визначити конкретний розмір моральної шкоди, зважаючи на засади верховенства права, вимоги розумності, виваженості і справедливості.

Суд вважає, що в судовому засіданні доведено, що позивач зазнав моральних страждань, вимушених змін в організації життя, інших моральних втрат у зв`язку з тривалим не усуненням відповідачем недоліків проведених ним малярних та штукатурних робіт, тому суд вважає, що позивачу відповідачем було завдано моральної шкоди.

При визначенні розміру компенсації моральної шкоди суд виходить із загальних засад розумності, справедливості та пропорційності.

Таким чином, суд вважає, що грошова сума, яка підлягає стягненню з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 повинна становити 2000 грн. 00 коп.

Враховуючи викладене, суд вважає, що позивачем доведено порушення його праві відповідачем, позов обґрунтований, в зв`язку з чим останній підлягає частковому задоволенню шляхом стягнення з відповідача в користь позивача матеріальної шкоди в сумі 51734,00 грн. та моральної шкоди в сумі 2000,00 грн., відмовивши у задоволенні решти позовних вимог.

Крім того, з урахуванням того, що позивач заявив про подання доказів про понесені судові витрати не пізніше п`яти днів з дня постановлення рішення у справі, суд вважає за необхідне призначити судове засідання для вирішення питання про судові витрати.

Керуючись ст. 16, 22, 23, 204, 205, 208, 638, 639, 837, 838, 840, 853, 858, 1166 ЦК України, ст. 12, 13, 78, 81, 82, 89, 141, 263, 265, 352, 354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_4 в користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду в сумі 51734 (п`ятдесят одна тисяча сімсот тридцять чотири) грн. 00 коп. та моральну шкоду в сумі 2000 (дві тисячі) грн. 00 коп.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Призначити судове засідання для вирішення питання про судові витрати на 11 липня 2021 року на 11 годин 00 хвилин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду або через Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_8 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_4 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Третя особа: ОСОБА_5 , місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Третя особа: ОСОБА_6 , місце проживання: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Повний текст судового рішення складений 09 липня 2021 року.

Головуючий суддяК. М. Грицай