Провадження №2/760/4956/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 червня 2021 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Усатової І.А.

при секретарі Омелько Г.Т.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суд -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги наступним.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її тітка - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після її смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить квартира АДРЕСА_1 . Позивачка зареєстрована та проживає за іншою адресою разом зі своєю родиною, та час від часу відвідувала свою тітку ОСОБА_2 , з метою її підтримки після перенесеного нею у 2010 році ішемічного інсульту. Про заповіт складений за життя тіткою на ім`я позивачки, останній було не відомо. Через поганий моральний стан позивачка не мала сили перебувати у квартирі своєї померлої тітки. Лише під час прибирання 22.06.2020 вона знайшла випадково заповіт ОСОБА_2 , яким все своє майно де б воно не знаходилося і з чого б воно не складалося заповіла позивачу. Зазначений заповіт посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, Макренко В.М. Маючи намір прийняти спадщину 23.06.2020, звернулась до нотаріальної контори з відповідною заявою, про що приватним нотаріусом була винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 25.06.2020 № 67/02-31про те, що позивачем пропущено строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Отже, позивач зазначає, що своєчасно не звернулась до нотаріальної контори, оскільки не знала про наявність заповіту, що свідчить про поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, а тому позивач просить визначити їй додатковий строк тривалістю 2 місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою судді від 20.07.2020 відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити в порядку загального позовного провадження.

03.12.2020 надійшов відзив представника відповідача на позовну заяву, в якому зазначає, що позивач повинна була звернутися до нотаріуса для прийняття спадщини протягом шести місяців. При вирішенні питання про можливість визначення додаткового строку для прийняття спадщини слід враховувати наявність поважних причин. Просила розглянути справу за її відсутності та ухвалити рішення відповідно до вимог чинного законодавства.

Ухвалою суду від 16.03.2021 закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду.

У судове засідання позивач не з`явилася, від неї надійшла до суду заява про розгляд справи за її відсутності. На задоволенні позову позивач наполягає та просить позов задовольнити у повному обсязі з підстав викладених в ньому.

У судове засідання представник відповідача не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлялись своєчасно та належним чином.

Представник відповідача подала суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого просить суд розглядати справу за відсутності представника відповідача та прийняти рішення у відповідності до вимог чинного законодавства.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, спадкової справи, оцінивши зібрані докази в їхній сукупності, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть видане Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 20434 від 09.12.2019.

Після її смерті відкрилась спадщина, і як вбачається з матеріалів спадкової справи, до нотаріальної контори протягом шести місяців з часу відкриття спадщини позивач із заявою про прийняття спадщини не зверталась.

Згідно заповіту посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Макаренко В.М. від 08.12.2001, ОСОБА_2 усе своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що їй буде належати на день її смерті і на, що вона за законом матиме право, у тому числі квартиру заповіла позивачці ОСОБА_1 .

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Отже, судом встановлено, що позивач у справі, яка, згідно із заповітом є єдиним спадкоємцем після померлої тітки, проживала окремо від неї. За життя ОСОБА_2 висловила своє волевиявлення шляхом складення на імя позивача заповіту. Проте, позивачці про складання заповіту не повідомляла.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Відповідно до положень статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Відповідно до п. 2.2, 3.2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції № 296/5 від 22.02.2012р. при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

23.06.2020 позивачка звернулась до нотаріальної контори заявою про прийняття спадщини, про що приватним нотаріусом була винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 25.06.2020 № 67/02-31 оскільки позивачем пропущено строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Таким чином в судовому засіданні встановлено, що позивачка на час відкриття спадщини із спадкодавцем не проживала, про наявність заповіту, складеного на її користь, дізналась поза межами строку, передбаченого частиною першою статті 1270 ЦК України, такі обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, а тому строк для прийняття спадщини був пропущений нею з поважної причини. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

З урахуванням викладеного, суд вважає за можливе задовольнити позов у повному обсязі.

Позивачем не порушувалось питання про розподіл судових витрат.

Керуючись ст.ст. 5, 12, 13, 19, 7680, 89, 259, 265, 273, 354 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити додатковий строк ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , тривалістю в 2 (два) місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.А. Усатова