У Х В А Л А

Іменем України

06 липня 2021 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретаря судових засідань Микитюк А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва заявуОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню, -

ВСТАНОВИВ:

Заявники ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулись до суду із заявою про визнання виконавчого листа № 2-4872, виданого Деснянським районним судом м. Києва 05.11.2014 року відносно боржника ОСОБА_3 про стягнення аліментів на користь ОСОБА_4 на утримання неповнолітніх дітей.

Сторони по справі, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явились, причини неявки суду не повідомили.

Відповідно до ч.3 ст. 443 ЦПК України, неявка стягувача і боржника не є перешкодою для розгляду заяви, а тому суд вважає за можливе розглянути заяву у відсутність учасників справи та інших осіб.

Вивчивши матеріали справи, оцінивши всі наявні у справі докази кожен окремо та в їх сукупності, приходить до наступного висновку.

Згідно зі ст. 431 ЦПК України виконання судового рішення здійснюється на підставі виконавчого листа, виданого судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Відповідно до ч. 3 ст. 431 ЦПК України виконавчий лист, судовий наказ, а у випадках, встановлених цим Кодексом, ухвала суду є виконавчими документами. Виконавчий лист, судовий наказ, ухвала мають відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням (заочним) Деснянського районного суду м.Києва від 28.10.2014 року, вирішено, зокрема, стягувати з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_5 аліменти на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у твердій грошовій сумі в розмірі 800 грн. щомісячно, до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 16.07.2014 року.

Стягувати з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_5 аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у твердій грошовій сумі в розмірі 800 грн. щомісячно, до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 16.07.2014 року.

Згідно журналу обліку виконавчих документів виданих судом, ОСОБА_5 отримала 10.11.2014 року два виконавчих листа по справі.

Також, судом встановлено, що рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 09.10.2020 року було позбавлено ОСОБА_5 та ОСОБА_3 батьківських прав щодо доньки ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Призначено опікунами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 над малолітніми онуками ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вирішено стягнути з ОСОБА_5 на користь опікунів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 аліменти на утримання дітей: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 1/3 частини з усіх видів заробітку (доходу) відповідачів, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку, щомісяця, починаючи з 29 листопада 2019 року і до досягнення дитиною повноліття.

Стягувати з ОСОБА_3 на користь опікунів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 аліменти на утримання дітей: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 1/3 частини з усіх видів заробітку (доходу) відповідачів, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку, щомісяця, починаючи з 29 листопада 2019 року і до досягнення дитиною повноліття.

Відповідно ч. 1 та ч. 2 ст. 432 ЦПК України, суд, який видав виконавчий документ, може за заявою стягувача або боржника виправити помилку, допущену при його оформленні або видачі, чи визнати виконавчий документ таким, що не підлягає виконанню.

Суд визнає виконавчий документ таким, що не підлягає виконанню повністю або частково, якщо його було видано помилково або якщо обов`язок боржника відсутній повністю чи частково у зв`язку з його припиненням, добровільним виконанням боржником чи іншою особою або з інших причин.

Отже, закон передбачає можливість визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню, якщо він виданий компетентним судом і є належним виконавчим документом, однак наявними є обставини, які виключають необхідність проведення виконавчих дій за цим виконавчим документом.

Наведені підстави для визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню, можна поділити на дві групи: матеріально-правові та процесуально-правові.

Так, зобов`язання можуть припинятися внаслідок добровільного виконання обов`язку боржником поза межами виконавчого провадження, припинення зобов`язань переданням відступного, зарахуванням, за домовленістю сторін, прощенням боргу, неможливістю виконання.

Процесуальними підставами для визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню, є обставини, що свідчать про помилкову видачу судом виконавчого листа, зокрема: видача виконавчого листа за рішенням, яке не набрало законної сили (крім тих, що підлягають негайному виконанню); коли виконавчий лист виданий помилково за рішенням, яке взагалі не підлягає примусовому виконанню; видача виконавчого листа на підставі ухвали суду про затвердження мирової угоди, яка не передбачала вжиття будь-яких примусових заходів або можливості її примусового виконання і, як наслідок, видачі виконавчого листа; помилкової видачі виконавчого листа, якщо вже після видачі виконавчого листа у справі рішення суду було скасоване; видачі виконавчого листа двічі з одного й того ж питання у разі віднайдення оригіналу виконавчого листа вже після видачі його дубліката; пред`явлення виконавчого листа до виконання вже після закінчення строку на пред`явлення цього листа до виконання.

Матеріально правові підстави свідчать про відсутність у боржника матеріально-правового обов`язку повністю чи частково у зв`язку з його припиненням, добровільним виконанням боржником чи іншою особою або з інших причин.

Відповідно до ст.166 СК України, особа, позбавлена батьківських прав:

1) втрачає особисті немайнові права щодо дитини та звільняється від обов`язків щодо її виховання;

2) перестає бути законним представником дитини;

3) втрачає права на пільги та державну допомогу, що надаються сім`ям з дітьми;

4) не може бути усиновлювачем, опікуном та піклувальником;

5) не може одержати в майбутньому тих майнових прав, пов`язаних із батьківством, які вона могла б мати у разі своєї непрацездатності (право на утримання від дитини, право на пенсію та відшкодування шкоди у разі втрати годувальника, право на спадкування);

6) втрачає інші права, засновані на спорідненості з дитиною.

Особа, позбавлена батьківських прав, не звільняється від обов`язку щодо утримання дитини.

Згідно ч.3 ст.181 СК України, за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

Аналізуючи зібрані по справі матеріали, суд приходить до висновку про те, що наявні матеріально-правові підстави для визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню, оскільки стягувач аліментів ОСОБА_5 втратила право на отримання аліментів у зв`язку з позбавленням її батьківських прав відносно неповнолітніх дітей на підставі рішення Деснянського районного суду м.Києва від 09.10.2020 року у справі № 754/17200/19.

За наведених обставин та наданих документів вимоги заяви про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 80, 259, 353-355, 431, 432 ЦПК України, ст.ст.34, 39 Закону України "Про виконавче провадження" суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню - задовольнити.

Визнати виконавчі листи № 2-4872, видані Деснянським районним судом м. Києва в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , в частині стягнення з ОСОБА_3 аліментів на користь ОСОБА_5 , на утримання неповнолітніх дітей ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такими що не підлягають виконанню з моменту набрання законної сили рішення Деснянського районного суду м. Києва від 09.10.2020 р. по справі № 754/17200/19.

Копію ухвали до відома та для виконання направити до Деснянського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги. В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Суддя: