Справа № 631/180/19
Провадження № 2/631/58/21
У Х В А Л А

про залишення без розгляду

10 березня 2021 року смт Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області в складі :

головуючого - судді Пархоменко І. О.,

при секретарі судового засідання Бондаренко І. М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Нововодолазького районного суду Харківської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу.

Позивач у судове засідання не з?явилась, через канцелярію суду надала заяву, відповідно до якої позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить проводити розгляд справи без її участі.

Відповідач у судове засідання не з`явилась, через електронну пошту суду за вхідним № ЕП-299/21-вх від 19.02.2021 надала клопотання, відповідно до якого просила витребувати у позивача оригінал розписки № 7675 від 28.10.2019 та призначити почеркознавчу експертизу, перед якою поставити питання, чи виконаний підпис навпроти прізвища ОСОБА_2 на розписці № 7675 від 28.10.2019 ОСОБА_2 або іншою особою. В обґрунтування заявленого клопотання зазначила, що вона не підписувала розписку № 7675 від 28.10.2019 оригінал якої долучено до позовної заяви, у зв?язку з чим вказана розписка є нікчемною та такою, що не створює прав та обов?язків. У зв`язку з чим вимушена заявити клопотання з метою підтвердження або спростування факту підробки її підпису на розписці № 7675 від 28.10.2019.

Суд, вивчивши клопотання сторін, дослідивши матеріали справи у межах заявленого клопотання, дійшов наступного.

Відповідно до п. 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є: неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд зберігаючи об?єктивність та неупередженість: роз`яснює учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідач ОСОБА_2 клопоче про витребування у позивача ОСОБА_1 оригіналу розписки № 7675 від 28.10.2019 й призначення експертизи щодо саме цієї розписки.

Проте, у матеріалах справи наявна розписка на підтвердження боргового договору що містить зовсім іншу дату, оригінал якої долучено до матеріалів справи за заявою позивача.

Раніше, а саме, 01.02.2021 відповідач через електронну пошту суду за вхідним № ЕП-190/21-вх надала клопотання, відповідно до якого просила витребувати у позивача оригінал розписки від 27.04.2016 та призначити почеркознавчу експертизу, перед якою поставити питання, чи виконаний підпис навпроти прізвища ОСОБА_2 на розписці від 27.04.2016 ОСОБА_2 або іншою особою. В обґрунтування заявленого клопотання зазначила, що вона не підписувала 27.04.2016 розписку копію якої долучено до позовної заяви.

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 02.02.2021 року у задоволенні клопотання ОСОБА_2 про витребування доказів та призначення почеркознавчої експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу відмовлено з тих підстав, що у матеріалах справи наявна розписка на підтвердження боргового договору що містить зовсім іншу дату, оригінал якої долучено до матеріалів справи за заявою позивача. А також, явку відповідача ОСОБА_2 визнано обов"язковою для надання особистих пояснень у справі.

Згідно з ч. ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Статтями 43 та 49 ЦПК України визначено процесуальні права відповідача, зокрема, подавати заяви та клопотання.

Приписами ч. 1 ст. 44 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Отже, на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Слід врахувати правову позицію, висловлену Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 18.12.2019 у справі №9901/949/18 (провадження № 11-1179заі19) та від 27.05.2020 у справі №9901/11/19 (провадження №11-122заі20) про те, що загальнообов`язкові процесуальні правила є певною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила встановлюють умови та підстави, які спрямовані на те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Ураховуючи що клопотання ОСОБА_2 за вхідним № ЕП-299/21-вх від 19.02.2021 та за вхідним № ЕП-190/21-вх від 01.02.2021 містять однакові вимоги із зазначенням різних дат розписки, а у судове засідання відповідач для надання особистих пояснень у справі не з`явилась, суд доходить висновку що відповідач зловживає процесуальними правами.

Відповідно ч. 3 ст. 44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Приймаючи до уваги викладене, суд доходить висновку про необхідність залишення без розгляду клопотання відповідача що надійшло через електронну пошту суду за вхідним № ЕП-299/21-вх від 19.02.2021 про витребування у позивача оригіналу розписки від 28.10.2019 та призначення почеркознавчої експертизи.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2, 4, 12, 13, 44, 81, 258, 260, 261, 353 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_2 про витребування оригіналу розписки від 28.10.2019 та призначення почеркознавчої експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя І. О. Пархоменко