Справа № 471/957/19
Провадження №2-р/471/1/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" березня 2021 р. смт. Братське

Братський районний суд Миколаївської області

у складі: головуючого судді - Скарницької І.Б.,

за участю секретаря - Романчук О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду с-ща Братське заяву представника позивача ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду Братського районного суду Миколаївської області від 13.11.2020 року у справі № 471/957/19 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору: Головне управління Держгеокадастру у Миколаївській області, про визнання недійсним договору оренди землі та поновлення строку для відчуження земельних ділянок,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом про визнання недійсним договору оренди землі від 15.05.2016 року, укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 ; поновити громадянці РФ ОСОБА_1 строк в один рік для відчуження належних їй на праві власності земельних ділянок площею 10,2363 га, кадастровий номер :02:000:0076 та площею 0,7842га, кадастровий номер :01:000:0117 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, які розташовані на території Костуватської сільської ради Братського району Миколаївської області.

Рішенням Братського районного суду Миколаївської області від 13 листопада 2020 року, яке залишено без змін постановою Миколаївського апеляційного суду від 09 лютого 2021 року позов задоволено частково, визнано недійсним договір оренди землі від 15 травня 2016 року, укладений між ОСОБА_1 в особі ОСОБА_2 та ОСОБА_3

25 лютого 2021 року від представника позивача до суду надійшла заява про роз`яснення рішення суду в частині того, що предметом договору оренди землі від 15.05.2016 року, який визнано недійсним судом є земельні ділянки площею 10,2363 га, кадастровий номер :02:000:0076 та площею 0,7842га, кадастровий номер :01:000:0117 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, які розташовані на території Костуватської сільської ради Братського району Миколаївської області.

В обґрунтування своєї заяви посилалася на те, що не зазначення у резолютивній частині рішення суду кадастрових номерів земельних ділянок унеможливлює проведення скасування державної реєстрації договору оренди землі від 15.05.2016 року.

У судове засідання сторони не з`явилися, від представника позивача до суду надійшло клопотання про залишення заяви про роз`яснення судового рішення без розгляду.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Згідно із положеннями ч. 3 статті 271 ЦПК України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

Відповідно до ч.ч. 1-4 ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця, суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Зі змісту зазначеної статті вбачається, що незрозумілим є рішення суду, в якому припускається декілька варіантів тлумачення. Таким чином, приводом для роз`яснення рішення суду є утруднення чи неможливість його виконання.

У п. 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 "Про судове рішення у цивільній справі" роз`яснено, що відповідно до ст. 221 ЦПК України роз`яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

При цьому, аналіз ст. 271 ЦПК України та п. 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 "Про судове рішення у цивільній справі" дає підстави дійти висновку про те, що роз`ясненню підлягають остаточні рішення суду ухваленні за наслідком розгляду справи по суті заявлених позовних вимог.

Суд може відмовити у роз`ясненні рішення, якщо воно не припускає різного тлумачення, незрозумілість рішення зумовлена неуважністю прочитання тексту рішення, правовою безграмотністю, або у випадку, коли судове рішення не підлягає роз`ясненню.

Таким чином, виходячи із системного тлумачення положень чинного законодавства, роз`яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз`яснення рішення суду це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Судом встановлено, що рішенням Братського районного суду Миколаївської області було визнано недійсним договір оренди землі від 15 травня 2016 року укладений між ОСОБА_1 в особі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в рамках заявлених позовних вимог.

Вимоги щодо скасування державної реєстрації вказаного договору не заявлялося.

Таким чином, суд приходить до висновку, що заява про роз`яснення рішення суду не підлягає задоволенню, оскільки в заяві представником позивача ставиться вимога щодо вирішення позовних вимог, які не були предметом розгляду під час судового розгляду справи.

Керуючись ст. 271, 381-384, 389, 390 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

У роз`яснені рішення Братського районного суду Миколаївської області від 13 листопада 2020 року у справі № 471/957/19 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів.

СуддяІ.Б. Скарницька