Справа № 331/974/21
Провадження № 2/331/1027/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 березня 2021 року м. Запоріжжя

Суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя Світлицька В.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Четверта Запорізька державна нотаріальна контора про визнання прав власності в порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Жовтневого районного суду м. Запоріжжя з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Четверта Запорізька державна нотаріальна контора про визнання прав власності в порядку спадкування за законом.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

З тексту позовної заяви вбачається, що ОСОБА_4 за життя склала заповіт, який позивач вважає таким, що не відповідає дійсності, при цьому жодних доказів щодо визнання його недійсним або нікчемним не надає, чи був заповіт на користь відповідача предметом спору сторін і якщо так, чи існує рішення суду з цього приводу.

Відповідно до постанови державного нотаріуса Четвертої Запорізької державної нотаріальної контори про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 18.02.2021 р., яку додано до матеріалів справи, ОСОБА_2 видано постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з ненаданням документу, що посвідчує право власності спадкодавця на квартиру АДРЕСА_1 , при цьому ОСОБА_1 , як особі яка має право на обов`язкову частку у спадщині, також було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/4 частку квартири АДРЕСА_1 , оскільки документу, що посвідчує право власності спадкодавця на вказану квартиру не було надано.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 1241 ЦК України малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка).

У разі якби спадкування відбулося за законом, спадкоємцями першої черги були б ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та кожному з них належала б 1/2 частка квартири АДРЕСА_1 . Однак, позивач як непрацездатна донька спадкодавиці має право на обов`язкову половину частки від 1/2 частини вищезазначеної квартири, тобто 1/4 частину.

Таким чином, вимоги про визнання права власності на спадкове майно у розмірі 1/3 частини на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом підлягають обґрунтуванню із наданням відповідних доказів. Виклад обставин, якими позивач обґрунтовує саме такі свої позовні вимоги, позовна заява не містить.

Крім того, відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем разом з позовною заявою подано клопотання про звільнення від сплати судового збору, яка мотивована тим, що вона є особою непрацездатного віку, інвалідом та хворіє, її майновий стан не дозволяє сплатити судовий збір у розмірі, який визначено в ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», оскільки його розмір є непомірно великим.

Так, відповідно до ст. 5 Закону України «Про судовий збір» визначено пільги щодо сплати судового збору та перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях.

Частиною 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, вказаною статтею передбачено можливість зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати, однак лише за вичерпних умов. При цьому, приписами цієї статті визначено суб`єктів щодо яких можна здійснити відстрочення та розстрочення сплати судового збору. Позивач до зазначених осіб не відноситься. Відстрочення або розстрочення сплати судового збору, звільнення від його сплати є правом, а не обов`язком суду.

Згідно роз`яснень, які містять в п.29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справа «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року №10, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як вбачається з матеріалів клопотання про звільнення від сплати судового збору, позивач на підтвердження скрутного матеріального становища надає до суду довідку про встановлення інвалідності третьої групи та рахунки на сплату житлово-комунальних послуг. Однак слід зазначити, що надані позивачем документи не можуть свідчити про те, що вона не має інших джерел для існування та забезпечення своїх потреб - зокрема для сплати судового збору (вклади, компенсації, тощо). Такими документами, також можуть бути довідка про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо. А відтак, вивчивши матеріали заяви, судом було встановлено відсутність належних та допустимих доказів на підтвердження скрутного матеріального становища та неможливості сплати судового збору при пред`явленні позову, тому клопотання задоволенню не підлягає.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Проте, позовна заява не містить звіту оцінки майна або іншого документа, підтверджуючого вартість майна на момент подання позову.

Відповідно до вимог п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 908,00 грн. та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 11 350,00 грн.

Отже, позивачу ОСОБА_1 також необхідно зазначити ціну позову, на підставі дійсної вартості нерухомого майна та сплатити судовий збір за вимогою майнового характеру.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175-177 ЦПК України або не сплачені судові витрати, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Четверта Запорізька державна нотаріальна контора про визнання прав власності в порядку спадкування за законом - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені в ухвалі недоліки позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали, та роз`яснити позивачеві, що у разі не усунення зазначених недоліків, позовна заява буде вважатися не поданою та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.М. Світлицька