УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2021 року м. Мукачево Справа №303/5756/21

2-з/303/12/21

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Кость В.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,

ВСТАНОВИВ:

23 липня 2021 року на електронну адресу суду від ОСОБА_1 (Вх.№ ЕП-5534), до пред`явлення позову, надійшла заява про забезпечення позову? шляхом зупинення стягнення на підставі виконавчого напису №86184 від 05.04.2021, виданого приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Київської області Головкіна Я.В. про стягнення з нього на користь ТОВ «Фінансова компанія «Онлайн Фінанс» заборгованості в розмірі 14784,38 грн. При вирішенні питання щодо можливості прийняття заяви про забезпечення позову до розгляду суд, передусім, виходить з того, що відповідно до частини першої статті 151 Цивільного процесуального кодексу України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником.

Із заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову вбачається, що вказана надіслана електронною поштою. Письмової заяви відповідно до вимог статті 151 Цивільного процесуального кодексу України до суду не надходило.

По відношенню до вказаної ситуації по справі слід констатувати, що подання процесуальних, інших документів в електронній формі є можливим.

Згідно з частиною п`ятою статті 43 Цивільного процесуального кодексу України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина 6 статті 43 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідно до частини восьмої статті 14 Цивільного процесуального кодексу України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом..

Крім того, підпунктом 15.1 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України визначено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

На час звернення ОСОБА_1 із заявою про забезпечення позову Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система не розпочала роботу.

Наказом Державної судової адміністрації України від 1 червня 2020 року № 247 «Про запровадження в дослідну експлуатацію систем «Електронний суд» та «Електронний кабінет» з 1 червня 2020 року у всіх місцевих судах України запроваджено дослідну експлуатацію систему «Електронний суд», під час якої учасникам процесу слід дотримуватись вимог Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 у відповідній редакції, в частині функціонування даних підсистем.

Отже, надсилання процесуальних документів до Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області як місцевого суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через «Електронний кабінет».

В свою чергу, заяву про забезпечення позову надіслано не за допомогою підсистеми «Електронний суд», а електронною поштою, що дає підстави стверджувати, що ОСОБА_1 використав спосіб звернення до суду із заявою про забезпечення позову, який не передбачений чинним процесуальним законом.

Крім того, заява про забезпечення позову не містять відомостей про підписання документа електронним цифровим підписом із застосування посиленого сертифіката відкритого ключа та перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на позовну заяву та заяву про забезпечення позову із використанням підсистеми «Електронний суд».

Таким чином, заява про забезпечення позову не сформована в системі «Електронний суд», надійшла до суду електронною поштою, не підписана електронним цифровим підписом, а тому відсутні підстави вважати, що такий документ оформлений відповідно до вимог чинного законодавства.

Вказаний висновок суду узгоджується з позицією Великої Палати Верховного суду, яка наведена в постанові від 10 лютого 2021 року у справі №9901/335/20, а також у постановах Верховного Суду від 19.04.2019 по справі 761/14537/15-ц та від 24.03.2020 по справі № 761/3420/20.

Таким чином, вказана заява вважається такою, що не підписана особою, яка її подала, або представником такої особи.

За таких обставин, заява про забезпечення позову підлягає поверненню на підставі частини десятої ст. 153 Цивільного процесуального кодексу України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 14, 43, 151, 153, 260, 353, п.п. 15.5 п. 1 Розділу XII Цивільного процесуального кодексу України

УХВАЛИВ:

1. Заяву повернути.

2. Копію ухвали направити заявнику.

3. Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.В. Кость