ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 607/6606/20Головуючий у 1-й інстанції Ромазан В.В.
Провадження № 22-ц/817/562/21 Доповідач - Шевчук Г.М.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 липня 2021 року м. Тернопіль

Тернопільський апеляційний суд в складі:

головуючого - Шевчук Г.М.

суддів - Костів О. З., Ходоровський М. В.,

з участю секретаря - Іванюта О.М.

позивача ФОП ОСОБА_1 та її представників -адвокатів Антюка І.П.,Cтепанової О.В.

представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Мужа В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Тернополі цивільну справу № 607/6606/20 за апеляційною скаргою представника фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ОСОБА_3 на рішення Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 26 лютого 2021 року, постановлену суддею Ромазаном В.В., в справі за позовом фізичної особи приватного підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання інформації недостовірною та її спростування, захист ділової репутації та стягнення моральної шкоди, а також зустрічним позовом ОСОБА_2 до фізичної особи приватного підприємця ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, -

ВСТАНОВИв:

Суб`єкт підприємницької діяльної фізична особа приватний підприємець ОСОБА_1 (далі СПД ФОП ОСОБА_1 ) звернулась із позовом до ОСОБА_2 про визнання інформації недостовірною та її спростування, захист ділової репутації та стягнення моральної шкоди, відповідно до якого просить визнати недостовірною та такою, що принижує її честь, гідність та ділову репутацію інформацію, яку поширила відповідач із своєї сторінки в соціальній мережі «Facebооk» « ОСОБА_4 » 20.03.2020 року о 15 год. 33 хв. в загальнодоступній групі «Тернопільські новини», а саме «…Пишу продовження неприємного інциденту з хлібовиробником ОСОБА_1 , в якому я виявила екскременти гризуна…», «…а нам пропонують їсти екскременти незрозуміло кого…»; зобов`язати ОСОБА_2 у десятиденний строк після набрання судовим рішенням законної сили спростувати зазначену інформацію у спосіб, яким вона була поширена шляхом публікації повідомлення із її сторінки у соціальній мережі «Facebооk» в загальнодоступній групі «Тернопільській новини», витягу з вступної та резолютивної частини рішення суду, наступного змісту: визнати недостовірною зазначену інформацію та такою, що принижує честь, гідність і ділову репутацію фізичної особи підприємця ОСОБА_5 ; стягнути із ОСОБА_2 на користь позивача моральну шкоду у розмірі 10000 грн.

В обґрунтування заявлених вимог СПД ФОП ОСОБА_1 зазначала, що з 26 січня 2000 року вона займається підприємницькою діяльністю, основним видом якої є виробництво хліба та хлібобулочних виробів, кондитерських виробів, тортів, тістечок нетривалого зберігання. Однак, ОСОБА_2 із своєї сторінки в соціальній мережі «Фейсбук» ІНФОРМАЦІЯ_1 о 15 год. 33 хв. в загальнодоступній групі «Тернопільські новини» поширила інформацію наступного змісту: «…Пишу продовження неприємного інциденту з хлібовиробником ОСОБА_1 в якому вона виявила екскременти гризуна. Цей батон я віддала на експертизу в Тернопільську лабораторію (з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів) за адресою (м.Тернопіль, вул. Кн.Острозького) і що я отримала?! Аналіз інгредієнтів з якого зроблений цей батон, а не з того, що я там знайшла. Але працівники, однієї з установ куди я зверталась мені повідомили, що це вже не перший випадок цього виробника, тому для впевненості та розуміння що за елементи знаходяться в батоні, порекомендували звернутись в Київ з також ж експертизою, що я і зробила. Тепер залишилось дочекатись результатів і звірити з Тернопільськими. В світі спалах корона вірусу через те, що люди їли усе що попало, а нам пропонують їсти екскременти незрозуміло кого. Всю цю ситуацію мають контролювати епідеміологічні служби, але як я переконалась вони не зацікавлені у інтересах простих громадян споживачів. Такі випадки вже були, що жінка купила хліба з включенням екскрементів гризуна…». Підтвердженням факту поширення зазначеної інформації відповідачем є те, що на сторінці в мережі «Facebооk» ОСОБА_4 міститься особиста інформація про ОСОБА_2 , значна кількість фотографій відповідача, членів її сім`ї, знайомих, до поширеної інформації додано фотознімок експертного висновку №000562 п.о/20 від 16.03.2020 року, який виготовлений на її замовлення. Зазначена інформація переглянута значною кількістю користувачів соціальної мережі «Facebооk», а також розповсюджена на своїх сторінках у мережі «Facebооk» її користувачами. СПД ФОП ОСОБА_1 вважає, що у спірній інформації відповідач категорично ствердила, що нею у хлібі виявлено екскременти гризуна, а також те, що ОСОБА_1 пропонує ОСОБА_2 та іншим особам, які споживають хліб її виробництва їсти екскременти не зрозуміло кого. Поширена інформація представлена у формі стверджень, носить фактичний характер, може бути перевірена на правдивість. Однак, СПД ФОП ОСОБА_1 вважає, що спірна інформація не відповідає дійсності. Зокрема, не відповідає дійсності розповсюджена ОСОБА_2 інформація про те, що у хлібі її виробництва містяться екскременти гризуна, а також те, що вона пропонує їсти їх споживачам. Даний факт будь-якими фактичними даними не підтверджений, а також експертний висновок №000562 п.о./20 від 16.03.2020 року, виготовлений на замовлення самої ж ОСОБА_2 , згідно якого наданий на дослідження хліб виготовлений із дотриманням усіх норм та правил. Крім цього, у зв`язку із зверненням ОСОБА_2 , на підставі наказу від 16.03.2020 року №439-П спеціалістами Тернопільського районного управління Головного управління Держпродспоживслужби в Тернопільській області здійснено позаплановий захід державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності суб`єкта господарювання ФОП ОСОБА_1 з метою перевірки зазначених у зверненні фактів. Під час перевірки, було відібрано хлібобулочний виріб «Батон нарізний» для лабораторного дослідження. Згідно експертного висновку №000606 д.к./20 від 23.03.2020 року, виданого Тернопільською регіональною державною лабораторією Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту прав споживачів, зразок «Батон нарізний» за мікробіологічними, органолептичними, фізико-хімічними показниками відповідає ДСТУ-П 4587:2006, сторонніх включень невідомого походження не виявлено. ОСОБА_2 поширено інформацію про те, що ФОП ОСОБА_1 безвідповідально ставиться до своєї продукції, не дотримується санітарних норм, нехтує здоров`ям споживачів, про нібито наявність у виготовленому ОСОБА_1 хлібі екскрементів гризуна, тобто через мережу Інтернет довела її до відома значної кількості осіб; поширена інформація стосується безпосередньо ФОП ОСОБА_1 , як суб`єкта підприємницької діяльності, що виготовляє хлібобулочні вироби; поширена інформація є недостовірною та негативною, тобто такою, яка не відповідає дійсності та такою у якій стверджується про порушення СПД ФОП ОСОБА_1 санітарних норм та правил; поширена інформація завдає шкоди особистим немайновим благам ФОП ОСОБА_1 , порушує її честь, гідність та ділову репутацію. Також, ФОП ОСОБА_1 зазначила, що розповсюджена ОСОБА_2 спірна інформація є не просто негативною, вона нівелює її здобутки на ринку виробництва хлібобулочних виробів. Внаслідок розповсюдження спірної інформації, в житті ОСОБА_1 відбулись негативні зміни. Щоденні думки і переживання щодо опублікованої інформації, тривога, емоційні та тілесні реакції при згадуванні, важкість виконання своїх повсякденних обов`язків, переживання психологічного дискомфорту, тимчасова відірваність від активного повсякденного життя, порушення сну, емоційна напруга, нервозність, дратівливість, бажання уникати контактів, почуття образи, приниження її гідності, тощо. ФОП ОСОБА_1 хвилюється про те, що внаслідок розповсюдження відповідачем про неї негативної та недостовірної інформації багато її потенційних замовників після ознайомлення із поширеною інформацією в майбутньому відмовляться від її продукції, знизяться темпи виробництва, а тому вона змушена була звільняти працівників, що створює для неї додаткові переживання. Завдану ФОП ОСОБА_1 моральну шкоду вона просить оцінити у розмірі 10000 грн., яку стягнути із відповідача.

У зустрічному позові до ФОП ОСОБА_1 про стягнення матеріальної та моральної шкоди ОСОБА_2 просила стягнути із відповідача у її користь 967,49 грн. майнової та 50000 грн. моральної шкоди. Свої вимоги мотивувала тим, що 10 березня 2020 року о 18 год.28 хв. вона придбала в магазині ІНФОРМАЦІЯ_2 , який знаходиться по АДРЕСА_1 , виробник «ФОП ОСОБА_6 ». ОСОБА_2 цього ж дня спожила три шматочки зазначеного батону. Під час його споживання, остання помітила, що в м`якуші батона містяться включення чорно-коричневого кольору невідомого походження, які є не властивими для хлібобулочного виробу. На наступний день після споживання вказаного хліба, ОСОБА_2 відчула нудоту та біль у животі, внаслідок чого не відвідувала своє місце праці через погане самопочуття. 13.03.2020 року ОСОБА_2 звернулась до Головного управління Держпродспоживслужби із скаргою та надала зразки вказаного батону для проведення лабораторних досліджень, сплативши за неї 16,99 грн. Крім цього, вона зверталась до ТзОВ «Центр ветеринарної діагностики» для проведення безпосереднього дослідження вмісту включень у купленому хлібі, сплативши при цьому 950,5 грн. Експертним висновком Тернопільської регіональної державної лабораторії державної служби з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 16.03.2020 року №00562 п.о./20 встановлено («Результати випробувань), що в м`якушці однієї із скибок виявлено включення чорно-коричневого кольору невідомого походження розміром 2х6 мм опально-циліндричної форми, крихкої консистенції. Вказаний зразок також був направлений для проведення аналізу саме включень невідомого походження до ТзОВ «Центр ветеринарної діагностики». За результатами випробувань (бактеріологічного дослідження) встановлено, що включення є фекалії гризунів, а також виявлено мікроорганізмами «Bacillus cereus» (Протокол випробування №1113.1/Б-П від 26.05.2020 року). Листом від 31.03.2020 року Головне управління Держспоживслужби в Тернопільській області повідомило, що під час перевірки ФОП ОСОБА_1 було виявлено порушення вимог законодавства у сфері безпечності харчових продуктів, а оператору ринку ФОП ОСОБА_1 винесено припис, встановлені терміни усунення порушень та попереджено про відповідальність за невиконання вимог законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів у межах діяльності, яку він здійснює. Фотокопіями та відеозаписом, підтверджується наявність сторонніх включень у хлібобулочному виробі, які за результатами лабораторних досліджень віднесено до ОСОБА_7 . Невиконання позивачем відповідачем вимог нормативно правових актів «Про захист прав споживачів», «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» призвели до короткочасного розладу здоров`я ОСОБА_2 , а також відчуття тривоги та нервового напруження через вживання неякісного хлібобулочного виробу. Кожен раз, коли ОСОБА_2 здійснює покупки продуктів харчування, то відчуває тривогу за своє здоров`я. Крім того, через вказану подію ОСОБА_2 отримує неприємне емоційне напруження від спілкування в соціальній мережі. Неправомірні дії ФОП ОСОБА_1 щодо незабезпечення якості та безпечності харчових продуктів вплинули на звичайний побут ОСОБА_2 . Моральну шкоду, яку просить стягнути ОСОБА_2 із ФОП ОСОБА_1 оцінює у розмірі 50000 грн.

Рішенням Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 26 лютого 2021 року у задоволенні позову фізичної особи приватного підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання інформації недостовірною та її спростування, захист ділової репутації та стягнення моральної шкоди, відмовлено у повному обсязі.

Позов ОСОБА_2 до фізичної особи приватного підприємця ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди задоволено частково.

Стягнуто із фізичної особи приватного підприємця ОСОБА_1 у користь ОСОБА_2 16 (шістнадцять) грн. 99 коп. вартості проведеного дослідження хлібобулочного виробу, 1000 (одну тисячу) гривень моральної шкоди та 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп. сплаченого нею судового збору.

В решті вимог, відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду представник ФОП ОСОБА_1 - ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, в якій просить оскаржуване рішення місцевого суду скасувати та постановити нове, яким задовольнити позовні вимоги ФОП ОСОБА_1 , а в задоволенні зустрічного позову відмовити. Вважає, що оскаржуване рішення Тернопільського міськрайонного суду є незаконним та необґрунтованим через недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, а також через порушення норм процесуального права.

Зазначає, що відмовляючи у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 судом у оскаржуваному рішенні безпідставно зроблено висновок, що спірні висловлювання викладені ОСОБА_2 із своєї сторінки в соціальній Інтернет-мережі «Facebook» в загальнодоступній групі «Тернопільській новини» належать до оціночних суджень у контексті усього допису, оскільки у них не наведено фактів чи констатацій певних подій, звинувачень із зазначенням конкретних фактів, а тому вони не підлягають спростуванню та визнанню їх недостовірними.Вказує, що у поширеній інформації ОСОБА_2 категорично ствердила, що нею у хлібі виробництва СПД ОСОБА_1 виявлено екскременти гризуна.Зазначена інформація переглянута значною кількістю користувачів соціальної мережі Фейсбук, а також додатково поширена на своїх сторінках у мережі Фейсбук багатьма користувачами. На думку апелянта, поширена інформація представлена у формі стверджень, носить фактичний характер, може бути перевірена на правдивість, однак не відповідає дійсності.

Також суд першої інстанції безпідставно частково задовольнив зустрічний позов ОСОБА_2 , оскільки будь-яких належних, допустимих та достатніх доказів того, що придбаний хліб виробництва ОСОБА_1 є неякісною продукцією, тобто не відповідає вимогам чинних в Україні нормативно-правових актів щодо її споживчих властивостей чи щодо її безпеки для життя і здоров`я людини, майна і довкілля, чи іншими, передбаченими ст. 1 Закону України Про вилучення з обігу, переробку, утилізацію, знищення або подальше використання неякісної та небезпечної продукції ознаками бути віднесеним до неякісної продукції, а також того, що придбаний хліб є небезпечним харчовим продуктом в суді першої інстанції ОСОБА_2 не надано.

Щодо виявлення включення в одній із скибок хліба слід зазначити, що лабораторією не встановлено, що це включення є екскрементом гризуна чи іншим предметом, через що хліб може бути віднесений до неякісної продукції. Також ОСОБА_2 не надано ніяких підтверджень і лабораторією не встановлено того, що виявлене включення знаходилося у хлібі на момент його виготовлення (випікання) та придбання, тобто станом на 18 год. 28 хв. 10.03.2020. Будь-які докази даних обставин відсутні.

Також вказує, що судом першої інстанції як доведені факти зазначено, що саме після (а не внаслідок) споживання придбаного хліба у ОСОБА_2 розпочалися розлади шлунково-кишкового тракту, внаслідок чого могла бути заподіяна шкода її здоров`ю. Будь-яких належних, допустимих та достатніх доказів того, що розлади здоров`я у ОСОБА_2 розпочалися саме внаслідок вживання хліба виробництва ОСОБА_8 не надано. Будь-яких медичних документів, експертних висновків, які б підтверджували дані факти не надано.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_2 просив у задоволенні апеляційної скарги відмовити, а рішення суду першої інстанції - залишити без змін, оскільки вважає його законним та обґрунтованим.Вказує, що експертним висновком Тернопільської регіональної державної лабораторії державної служби з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 16 березня 2020 року № 00562 п.о/20 встановлено («Результати випробувань»), що в м`якушці однієї із скибок виявлено включення чорно-коричневого кольору невідомого походження, розміром 2x6 мм овально-циліндричної форми, крихкої консистенції. Тобто в м`якушці хліба виявлено сліди невідомого походження. Оскільки за результатами випробувань було також встановлено інші інгредієнти, що входять для виробництва хлібних виробів, то наявність включень невідомого походження, отже не характерних для хлібних виробів, не може характеризувати позитивну якість такого виробу.Також вказує, що листом від 31.03.2020 вих-01-31/29-20 Головне управління Держспоживслужби в Тернопільській області повідомило, що під час перевірки ФОП ОСОБА_1 було виявлено порушення вимог законодавства у сфері безпечності харчових продуктів, а оператору ринку ФОП ОСОБА_1 винесено припис, встановлені терміни усунення порушень та попереджено про відповідальність за невиконання вимог законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів у межах діяльності, яку він здійснює.

Актом та приписом Головного управління Держспоживслужби в Тернопільській області встановлено значну кількість порушень вимог законодавства у сфері безпечності харчових продуктів.

Зазначає, що у ОСОБА_2 були наявні усі підстави надати власну оцінку (власні судження) спірним обставинам на підставі наявних у неї документальних матеріалів.

Відповідачем за первісним позовом тільки опубліковано фотокопії результатів експертизи та протоколу випробувань зразків купленого нею батону. Тобто, інформація стосується тільки аналізу вказаних документальних матеріалів.

Зазначає, що з урахуванням практики Верховного Суду (постанова від 02.10.2019 у справі № 761/33285/16-ц) та згідно ст. 30 Закону України «Про інформацію», ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень.

В судовому засіданні ОСОБА_1 та її представники просили задовольнити апеляційну скаргу з підстав, викладених у ній.

Представник ОСОБА_2 -адвокат Муж В.В. просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги, а оскаржуване рішення залишити без змін, оскільки вважають його законним та обґрунтованим.

Судова колегія, заслухавши доповідь головуючого судді, сторони по справі, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Дане рішення не в повній мірі відповідає вимогам закону.

Відповідно до частини 1 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відмовляючи у задоволенні позову ФОП ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання інформації недостовірною та її спростування, захист ділової репутації, стягнення моральної шкоди, суд першої інстанції виходив з того, що висловлені судження ОСОБА_2 , які оспорює ФОП ОСОБА_1 , є оціночними, а тому відсутні правові підстави для задоволення вказаного позову. При цьому суд вірно посилався на те, що оскільки відповідно до статті 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідної дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Колегія суддів погоджується з даним висновком суду.

Задовольняючи частково позовні вимоги ОСОБА_2 та стягуючи з ФОП ОСОБА_1 моральну шкоду в сумі 1000 грн., а також вартість проведеного дослідження хлібобулочного виробу в сумі 16 грн. 99 коп., суд першої інстанції виходив з того, що оскільки спірна продукція була неякісною, і після її споживання згідно з поясненнями свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_10 у ОСОБА_2 почались розлади шлунково-кишкового тракту, останній могло бути заподіяно шкоду здоров`ю.

Апеляційний суд не в повній мірі погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 20 березня 2020 року о 15:33 год. ОСОБА_2 на своїй персональній сторінці у соціальній Інтернет-мережі « ІНФОРМАЦІЯ_3 » « ІНФОРМАЦІЯ_4 » в загальнодоступній групі «Тернопільські новини» розмістила інформацію наступного змісту : «Пишу продовження неприємного інциденту з хлібовиробником ОСОБА_1 , в якому я виявила екскременти гризуна. Цей батон я віддала на експертизу в Тернопільську лабораторію (з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів) за адресою (м. Тернопіль, вул. Кн. Острозького) і що я отримала!? Аналіз інгредієнтів з якого зроблений цей батон, а не того, що я там знайшла. Але працівники, однієї з установ куди я зверталась мені повідомили, що це вже не перший випадок цього виробника, тому для впевненості та розуміння що за елементи знаходяться в батоні, порекомендували звернутись в Київ з також ж експертизою, що я і зробила. Тепер залишилось дочекатись результатів і звірити з Тернопільськими. В світі спалах корона вірусу через те, що люди їли усе що попало, а нам пропонують їсти екскременти незрозуміло кого. Всю цю ситуацію мають контролювати епідеміологічні служби, але як я переконалась, вони не зацікавлені у інтересах простих громадян споживачів. Такі випадки вже були, що жінка купила хліба з включенням екскрементів гризуна».

Зазначену інформацію у соціальній Інтернет-мережі «Facebооk» « ІНФОРМАЦІЯ_4 » в загальнодоступній групі «Тернопільські новини» надруковано ОСОБА_2 , що не заперечується сторонами.

ОСОБА_2 10 березня 2020 року о 18 год.28 хв. придбала у магазині ІНФОРМАЦІЯ_2 ( АДРЕСА_2 СПД « ОСОБА_6 », що підтверджено фотокопією фіскального чеку.

Відповідно до копії заяви ОСОБА_2 від 13.03.2020 року, адресованій директору Тернопільської регіональної державної лабораторії Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, остання просила провести дослідження продукту (батону нарізного СПД «Хіта), який було придбано нею у магазині продуктів в АДРЕСА_1 . Зазначила, що після вживання даного хліба виявила елементи чорного характеру (на її думку ОСОБА_11 ), після вживання батону у неї погіршився стан здоров`я. До зазначеної заяви додала чек на підтвердження купівлі зазначеного хлібобулочного виробу.

Як вбачається із копії експертного висновку №000562 п.о./20 від 16 березня 2020 року виконаного Тернопільською регіональною державною лабораторією державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, замовником у якому виступала ОСОБА_2 , останньою було надано для проведення органолептичного випробування батон різаний, виробником якого був СПД «Хіта», який ОСОБА_2 придбала у магазині « ІНФОРМАЦІЯ_2 » в АДРЕСА_1 на предмет відповідності зразку 000562п.о./1/20 Батон різаний за органолептичними показниками відповідно з ДСТУ 7044:2009. За результатами проведеного органолептичного випробування встановлено, що зовнішній вигляд зазначеного виробу відповідає виду виробу, результати випробовувань: форма виробу довгасто-овальна, не розпливчаста, поверхня скоринка гладка. Колір скоринки світло-жовтий без підгорілості. В м`якуші однієї із скибок виявлено включення чорно-коричневого кольору невідомого погодження, розміром 2х6 мм овально-циліндричної форми, крихкої консистенції. Запах та смак властивий даному виду виробів, без стороннього присмаку та запаху, відповідає вимогам ДСТУ 7044-2009.

Відповідно до протоколу випробування №1113.1/Б-П від 26.05.2020 року, складеного ТОВ «Центр ветеринарної діагностики» Науково-дослідного департаменту лабораторії бактеріології і патанатомії, Тіцькою І.Я. надано матеріал для проведення дослідження з метою встановлення фекалії гризунів, за результатами бактеріологічного дослідження виявлено досліджувану мікрофлору «Bacillus cereus», яка є присутньою у фекалії гризунів.

Як вбачається з інформації, викладеній у листі Головного управління Держспоживслужби в Тернопільській області від 31.03.2020 року, адресованій ОСОБА_12 , Тернопільським районним управлінням Головного управління Держспоживслужби в Тернопільській області здійснено позаплановий захід державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності суб`єкта господарювання ФОП ОСОБА_1 з метою перевірки зазначених у зверненні фактів. Спеціалістами Тернопільського районного управління під час здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності відібрано хлібобулочний виріб «Батон нарізний» для лабораторного дослідження. Згідно експертного висновку №000606 д.к./2- від 23.03.2020 року, виданого Тернопільською регіональною державною лабораторією Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, зразок «Батон нарізний» за мікробіологічними, органолептичними, фізико-хімічними показниками відповідає ДСТУ-П 4587:2006, сторонніх включень невідомого походження не виявлено.

Згідно із експертним висновком №001120 п/20 від 04 червня 2020 року, а також експертним висновком №000606 д.к./20 від 23.03.2020 року складених Тернопільською регіональною державною лабораторією державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, було проведено фізико-хімічні випробування харчової продукції, а саме «Хліб білий посипаний маком», «Батон нарізний» ФОП ОСОБА_1 , за результатами якого встановлено, що надісланий зразок 001120п/1/20 Хліб посипаний маком та фізико-хімічними показниками відповідає ДСТУ 7517:2014; зразок 001120п/2/20 Хліб пшенично-житній різаний за фізико-хімічними показниками відповідає ДСТУ 4583:2006; зразок 01120п/3/20 батон нарізний за фізико-хімічними показниками відповідає ДСТУ-П4587:2006. Надісланий зразок 00060 д.к./1/20 Батон нарізний за мікробіологічними, органолептичними, фізико-хімічними показниками відповідає ДСТУ-П4587:2006.

Відповідно до копії договору №252 на виконання робіт, ТзОВ «Обласна профілактична дезінфекція» та ПП ОСОБА_1 укладено договір на надання послуг із санітарно-гігієнічної обробки приміщень.

Як вбачається із актів виконаних робіт за період з січня по липень 2020 року ТзОВ «Обласна профілактична дезінфекція» проводились дезінсекційні роботи в приміщеннях ФОП ОСОБА_1 .

Відповідно до інформації директора Тернопільської регіональної державної лабораторії Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 17.06.2020 року №190, адресованій адвокату ОСОБА_3 , лабораторні дослідження (випробування) здійснювались на підставі звернення замовника; наданий на дослідження зразок (нарізний не повний батон) знаходився в упаковці з маркуванням СПД« Хіта », зразок та упакування утилізовано лабораторією згідно акту; при наданні зразка на дослідження цілісність упакування непорушена; при проведенні органолептичного дослідження, спеціалістами лабораторії виявлено односторонній предмет в одній із ОСОБА_13 , який подальше утилізований.

Згідно з інформацією Центру ветеринарної діагностики №54 від 25.06.2020 року, адресованій адвокату Антюку І.П., від ОСОБА_2 надійшов зразок матеріалу в пластиковому контейнері адресною кур`єрською доставкою. Зразок матеріалу фекалії гризунів (зі слів замовника) для здійснення бактеріологічного аналізу, який оформлено вхідним №1113.1 від 12.05.2020 року. Відповідно до методів випробування згідно СОП 01082 та СОП01083 проведено дослідження, результати випробування було оформлено протоколом випробування №1113.1/Б-П від 29.05.2020 року.

Як вбачається із припису щодо усунення порушень, виявлених під час проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері безпечності харчових продуктів від 18.03.2020 року №11 Тернопільського районного управління Головного управління Держспоживслужби в Тернопільській області, складеного за результатами позапланової перевірки ФОП ОСОБА_1 щодо виконання вимог Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин», встановлено, що потужність не підтримується в чистому стані складське приміщення сировини не розмежоване з виробничими приміщеннями, для стін та підлоги не використовуються непроникаючі, непоглинаючі та придатні до миття матеріали, на потужності відсутнє окреме приміщення для чищення, дезінфекції і зберігання робочих інструментів та обладнання, обладнання та інвентар не утримуються в належному санітарному стані та умовах, що зменшують їх ризик забруднення, відходи з виробництва приміщення, де є готові харчові продукти, не видаляються якнайшвидше, харчові відходи не розміщуються у закритих контейнерах, харчові відходи не знищуються відповідно до законодавства;первинна продукція та всі інгредієнти, які зберігаються на потужностях, не утримуються в умовах, що запобігають їх псуванню та забезпечують захист від забруднення; харчові продукти не захищено від будь-якого забруднення на всіх стадіях виробництва, переробки та/або обігу (готові до споживання хлібно-булочні вироби та здоба перед пакуванням зберігаються в ящиках без під товарних піддонів безпосередньо на підлозі).

Згідно з частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною першою статті 15 ЦК України встановлено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до статті 34 Конституції України, кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір.

Згідно статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Кожен має право на свободу вираження поглядів у розумінні статті 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів.

Згідно з частиною першою статті 302 ЦК України фізична особа має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію.

Відповідно до частини першої статті 30 Закону України «Про інформацію» ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень.

У пунктах 1, 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» судам роз`яснено, що беручи до уваги положення статей 32, 34 Конституції України, суди при вирішенні справ про захист гідності, честі та ділової репутації повинні забезпечувати баланс між конституційним правом на свободу думки і слова, правом на вільне вираження своїх поглядів та переконань, з одного боку, та правом на повагу до людської гідності, конституційними гарантіями невтручання в особисте і сімейне життя, судовим захистом права на спростування недостовірної інформації про особу, з іншого боку.

Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням.

Європейський суд з прав людини, практика якого відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права в України, неодноразово наголошував, зокрема у рішенні від 28 березня 2013 року у справі «Нова газета» та Бородянський проти Росії», що втручання в свободу вираження власних думок та поглядів порушує свободу висловлення думки в трьох випадках: якщо воно здійснено не на підставі закону, якщо воно не переслідує допустимої мети або якщо воно порушує баланс між метою, заради якої здійснено втручання, і свободою вираження думки.

Європейський суд із прав людини також підтвердив, що правдивість оціночних суджень не припускає можливості доказування, і оціночні судження дійсно слід відрізняти від фактів, існування яких може бути підтверджене та виділив три можливі варіанти фундаменту, на якому можна побудувати свою оцінку: 1) факти, що вважаються загальновідомими;2) підтвердження висловлювання яким-небудь джерелом; 3) посилання на незалежне дослідження.

Таким чином, фактичні твердження та оціночні судження є різними поняттями, а розмежовування цих термінів лежить в основі захисту права на честь та гідність, як особистих немайнових прав.

У частині другій статті 30 Закону України «Про інформацію» визначено, що оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості.

Таким чином, згідно статті 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Суду слід уважно розрізняти факти та оціночні судження. Наявність фактів можна довести, а правдивість оціночних суджень не можна. Що ж стосується оціночних суджень, цю вимогу неможливо виконати, і вона є порушенням самої свободи поглядів, яка є основною складовою права, гарантованого статті 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1986 року у справі «Лінгенс проти Австрії»).

Разом з тим, праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов`язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію.

У статті 32 Конституції України визначено, що кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.

Згідно з статтею 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

У пункті 15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» судам роз`яснено, що при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.

Для того, щоб розрізняти фактичне твердження і оціночне судження, необхідно брати до уваги обставини справи і загальний тон зауважень, оскільки твердження про питання, що становлять суспільний інтерес, є оціночними судженнями, а не констатацію фактів.

Згідно із ч.1 cт.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Відповідно до п.п. 1, 2 ч.2 cт.23 ЦК України, моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів.

Доводи апеляційної скарги, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що поширена відповідачем інформація є оціночним судженням, та безпідставно не взяв до уваги , що поширена відповідачем інформація є констатацією недостовірних фактів, які завдали моральних збитків ФОП ОСОБА_1 , а тому суд безпідставно відмовив у задоволенні позову колегія суддів не приймає до уваги як необгрунтовані.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що до відмови у задоволенні позову ФОП ОСОБА_1 , оскільки спірні висловлювання викладені ОСОБА_2 із своєї сторінки в соціальній Інтернет-мережі «Facebооk» « ІНФОРМАЦІЯ_4 » в загальнодоступній групі «Тернопільські новини», а саме: «Пишу продовження неприємного інциденту з хлібовиробником ФОП ОСОБА_1 , в якому я виявила екскременти гризуна…», «..а нам пропонують їсти екскременти незрозуміло кого…», які просить спростувати та визнати недостовірними позивачка , належать до оціночних суджень у контексті усього допису, оскільки у них не наведено фактів чи констатацій певних подій, звинувачень із зазначенням конкретних фактів, а тому вони не підлягають спростуванню та визнанню їх недостовірними.

При цьому суд першої інстанції вірно вказав, що згідно експертного висновку від 1 березня 2020 року, виконаного Тернопільською регіональною державною лабораторією державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, в м`якуші однієї із скибок хлібобулочного виробу «Батон нарізний», який було придбано ОСОБА_2 у торгівельний мережі, виробником якої є СПДФОП « ОСОБА_1 » виявлено включення чорно-коричневого кольору невідомого походження, розміром 2 х 6мм овально-циліндричної форми, крихкої консистенції, що на думку відповідачки могло належати до екскрементів гризунів, про що остання зазначила у якості суб`єктивних суджень в наведеній інформації.

Позивачем не доведено, що даною інформацією їй завдано моральних збитків, а тому правильним є висновок суду, що не підлягають задоволенню вимоги про відшкодування моральної шкоди.

Задовольняючи частково позов ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, судом першої інстанції надано не вірну оцінку обставинам справи, оскільки позивачем суду не надано будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження своїх вимог по суті заявленого позову, а тому висновки суду щодо наявності підстав для часткового задоволення позовних вимог не відповідають обставинам справи та положенням матеріального закону.

Позивачкою не доведене та не встановлено матеріалами справи, що внаслідок споживання ОСОБА_2 харчової продукції у вигляді «Батон нарізний», виготовлений ФОП ОСОБА_1 заподіяна шкода її здоров`ю та завдано моральних збитків.

Відповідно до п.2, 3, 5 ч.1 ст.4 Закону України «Про захист прав споживачів», споживачі під час укладення, зміни, виконання та припинення договорів щодо отримання (придбання, замовлення тощо) продукції, а також при використанні продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на належну якість продукції та обслуговування; безпеку продукції;відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону.

Частиною 1 статті 32 зазначеного Закону передбачено, що харчові продукти, які знаходяться в обігу на території України, повинні відповідати вимогам законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів. У випадку надходження доказів щодо шкідливості харчового продукту, незважаючи на його відповідність законодавству про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів, виробництво та обіг такого харчового продукту має бути зупинено та заборонено.

Експертний висновок №000562 п.о./20 від 16 березня 2020 року Тернопільської регіональної державної лабораторії державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачі, на який посилалась позивачка та взяв до уваги суд першої інстанції, не містить інформації, що даний продукт є шкідливий для споживання, а тому доводи позивачки, що внаслідок споживання спірного продукту вона зазнала розладів здоров`я, колегія суддів вважає необгрунтованими.

Матеріали справи не містять медичних документів, експертних висновків, які б підтверджували доводи позивачки, що до розладів здоров`я внаслідок споживання спірного продукту та ОСОБА_2 не доведено спричинення їй моральної шкоди.

При цьому колегія суддів зазначає, що суд першої інстанції вірно не взяв до уваги дослідження ТзОВ «Центр ветеринарної діагностики» від 26.05.2020 року, проведене на замовлення ОСОБА_2 , оскільки дослідження проведено близько двох місяців після придбання нею спірного батону, із матеріалу, який було самостійно відібрано замовником, відтак не було надано для проведення такого дослідження увесь виріб, у якому було виявлено включення невідомого походження. Крім цього, як слідує з інформації директора Тернопільської регіональної державноїлабораторії Державноїслужби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 17.06.2020 року №190, при проведенні органолептичного дослідження, спеціалістами лабораторії виявлено один сторонній предмет в одній із скибочок хліба, який в подальшому був утилізований згідно акту.

У відповідності до ст.ст.12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ч.2 ст.78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Згідно ч.2 ст.89 ЦПК України, жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

У відповідності до ч.1 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ст.376 ЦПК України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є:

1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносини, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у сукупності колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід задовільнити частково, а рішення Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 26 лютого 2021 року скасувати в частині задоволення позовних вимог ОСОБА_2 та ухвалити в цій частині нове рішення, яким в задоволені позову слід відмовити.

В решті рішення суду залишити без змін.

Керуючись ст. 367, 368, 374, 376, 381- 384 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ФОП ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 26 лютого 2021 року скасувати в частині стягнення із фізичної особи приватного підприємця ОСОБА_1 у користь ОСОБА_2 16 (шістнадцять) грн. 99 коп. вартості проведеного дослідження хлібобулочного виробу, 1000 (одну тисячу) гривень моральної шкоди та 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп. сплаченого нею судового збору. Постановити в цій частині нове рішення, яким відмовити в задоволенні цих вимог .

В решті рішення суду залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повний текст постанови складено 20 липня 2021 року.

Головуючий: Г. М. Шевчук

Судді: О. З. Костів

М. В. Ходоровський