Справа №:755/9963/20
У Х В А Л А

про витребування доказів

"22" липня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Чех Н.А.,

за участі секретаря судового засідання - Кузьменко А.М.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

представник відповідача - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва в порядку загального позовного провадження, клопотання позивача про витребування доказів по справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання заповіту недійсним, -

установив:

В підготовчому засіданні позивач заявила клопотання про витребування доказів, а саме повторне витребування медичної документації з Київської міської клінічної лікарні № 1 стаціонарного хворого ОСОБА_5 за 2009 рік. Клопотання обґрунтувала тим, що дана медична документація необхідна для належного проведення посмертної судово-психіатричної експертизи. Вважала, що медичною установою попередньо була дана недостовірна інформація.

В засіданні представник відповідача заперечував щодо витребування документів, вважав, що сторона позивача затягує розгляд справи.

До суду представник третьої особи не з`явився, про день, час та місце розгляду справи сповіщався згідно норм процесуального законодавства.

Вислухавши клопотання та думку присутніх учасників справи, перевіривши матеріали справи, суд дійшов до наступного.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

07.12.2020 року за клопотанням позивача судом призначено посмертну судово-психіатричну експертизу щодо психологічного стану на момент складання оспореного заповіту ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

29.12.2020 року матеріали справи направлено до Київського міського центру судово-психіатричної експертизи.

21.01.2021 року на адресу суду надійшло клопотання директора Київського міського центру судово-психіатричної експертизи № 107-01.10 від 20.01.2021 року про надання додаткових матеріалів на підставі п. 2 ч. 3 ст. 69 КПК України.

Ухвалою суду від 04.03.2021 року з Київської міської клінічної лікарні № 1 було витребувано медичні карти ОСОБА_5 , на виконання якої лікарня повідомила, що на обліку дана особа не значиться, і на лікуванні не перебувала. Представником позивача було здійснено запит до Київської міської клінічної лікарні № 1 щодо надання медичної документації з Київської міської клінічної лікарні № 1 стаціонарного хворого ОСОБА_5 за 2009 рік. 18.06.2021 року надійшла відповідь про те, що через аварійне затоплення архівного приміщення здійснити пошук неможливо, та в ході відновлення роботи архіву дана документація буде надіслана. Сторона позивача вважає, що лікарнею була вперше надана не правдива інформація.

Статтею 107 ЦПК України визначено, що матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

Експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи, розголошувати відомості, що стали йому відомі у зв`язку з проведенням експертизи, або повідомляти будь-кому, крім суду та учасника справи, на замовлення якого проводилася експертиза, про її результати.

Призначений судом експерт не має права спілкуватися з учасниками судового процесу поза межами судового засідання, крім випадків вчинення інших дій, безпосередньо пов`язаних із проведенням експертизи.

При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

Враховуючи вимоги законодавства, та викладене, суд дійшов висновку, що клопотання позивача підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 75-81, 84, 260, 353 ЦПК України, суд -

ухвалив:

Клопотання позивача про витребування доказів по справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання заповіту недійсним - задовольнити.

Витребувати з Київської міської клінічної лікарні № 1 (адреса: м. Київ, вулиця Харківське шосе, будинок № 121) медичні карти стаціонарного хворого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживала в АДРЕСА_1 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , за 2009 рік.

Витребувані докази направити на адресу Дніпровського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. Сергієнка, 3 (для судді Чех Н.А.)) протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

У випадку неможливості подати докази, які вимагає суд, взагалі або у встановлений судом строк, необхідно повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

За неповідомлення суду про неможливість подати докази, а також за неподання доказів, у тому числі з причин, визнаних судом неповажними, винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати суду докази.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: