Справа № 643/1301/21
Провадження № 2/643/2646/21
УХВАЛА

16.03.2021

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді: Новіченко Н.В.,

за участю секретаря судового засідання: Бабельник І.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в приміщенні суду матеріали справи

за позовом ОСОБА_1

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінанс проперті групп»

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача 1. Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу

Клопотова Станіслава Давидовича

2. Приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Петренка Дмитра Олександровича

про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до Московського районного суду м. Харкова з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінанс проперті групп» (далі відповідач) про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 01.02.2021 року відкрито провадження у справі №643/1301/21, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

16.03.2021 року до суду надійшло клопотання, відповідно якого представник позивача просить суд:

- поновити позивачу строк для пред`явлення клопотання про витребування доказів;

- витребувати у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Клопотова Станіслава Давидовича, належним чином завірену копію виконавчого напису № 2146 від 23.12.2020 року та інші документи, на підставі яких проводиться стягнення заборгованості з ОСОБА_1 ;

- витребувати у приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Петренка Дмитра Олександровича належним чином завірені копії матеріалів виконавчого провадження № 64185449.

Сторони у підготовче засідання, призначене на 16.03.2021 року, не з`явились, належним чином були повідомленні про час та місце судового розгляду.

Від відповідача на електронну пошту Московського районного суду м. Харкова надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Розглянувши зазначені клопотання, суд вирішив задовольнити їх, враховуючи наступне.

Відповідно до частини 1 статті 127 Цивільного процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Зі змісту статті 127 Цивільного процесуального кодексу України вбачається, що законодавець не передбачив обов`язку суду автоматично відновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки у кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було порушено заявником, та чи підлягає він відновленню.

Відтак, при зверненні особи до суду з заявою про поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом, заявником повинно бути доведено наявність поважних причин пропуску такого строку. Суд зауважує, що поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення процесуальних дій. Цивільний процесуальний кодекс України не пов`язує право суду поновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, в кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює докази, що наведені в обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи не поважності причин пропуску строку.

В даному випадку, оцінивши викладені представником позивача в обґрунтування вказаного клопотання обставини, через які він був позбавлений можливості своєчасно подати клопотання про витребування доказів, суд вважає їх поважними, у зв`язку з чим вважає за необхідне на підставі частини 1 статті 127 Цивільного процесуального кодексу України клопотання представника позивача задовольнити та поновити пропущений строк.

Що стосується клопотання представника позивача про витребування додаткових доказів у справі, суд зазначає наступне.

Так, відповідно до частини 1 статті 263 Цивільного процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

При цьому, обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні (частина 5 статті 263 Цивільного процесуального кодексу України).

Частиною 3 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що однією з основних засад цивільного судочинства є змагальність сторін.

Положення частини 1 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України визначають, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (частина 5 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України).

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Частинами 1, 2 статті 83 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Водночас, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази (частини 1-3 статті 84 Цивільного процесуального кодексу України).

Слід звернути увагу на те, що приписи статті 84 Цивільного процесуального кодексу України не обмежують суд в праві витребувати необхідні для розгляду справи докази колом учасникiв даного судового процесу, тобто суд наділений правом витребувати такі докази також від iнших підприємств, установ та організацій, державних та інших органів чи посадових осіб, незалежно від їх участі у справі.

Необхідно враховувати, що за змістом системного аналізу приписів статей 89, 263, 376 Цивільного процесуального кодексу України, з метою забезпечення законності та обґрунтованості судового рішення, на місцевий господарський суд покладено обов`язок всебічно та повно з`ясувати і дослідити обставини справи, що мають значення для її вирішення по суті.

Відповідно до частини 1 статті 89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

При цьому, згідно з пунктами 1 та 2 частини 1 статті 376 Цивільного процесуального кодексу України неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, а також недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, є підставами для скасування або зміни судового рішення.

Таким чином, суд, розглядаючи справу, має вживати заходів до всебічного й повного встановлення обставин спору, що не суперечить принципу змагальності, оскільки останній відображається в змісті процесуальних прав та обов`язків осіб, що беруть участь у справі та реалізується в сукупності з принципами рівності, диспозитивності та безпосередності, проте суд наділяється в тому числі організаційно-розпорядчими повноваженнями, необхідними для здійснення ним функцій органу правосуддя та прийняття законних і обґрунтованих судових актів.

Слід зазначити, що вказані висновки в тому числі відповідають рекомендаціям Ради Європи, членом якої є Україна.

Так, в Рекомендаціях R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на удосконалення судової системи, наголошується на тому, що суд повинен, принаймні в ході попереднього засідання, а якщо можливо, і протягом всього розгляду, відігравати активну роль у забезпеченні швидкого судового розгляду, поважаючи при цьому права сторін, в тому числі і їх право на неупередженість. Зокрема, він повинен володіти повноваженнями proprio motu, щоб вимагати від сторін пред`явлення таких роз`яснень, які можуть бути необхідними; вимагати від сторін особистої явки, піднімати питання права; вимагати показань свідків, принаймні в тих випадках, коли мова йде не тільки про інтереси сторін, що беруть участь у справі, тощо. Такі повноваження повинні здійснюватися в межах предмета розгляду.

Крім того, відповідно до пункту 62 Додатку до Рекомендації CM/Rec (2010) 12 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо суддів: незалежність, ефективність та обов`язки, ухваленої Комітетом Міністрів Ради Європи 17 листопада 2010 р. на 1098 засіданні заступників міністрів, - судді повинні розглядати кожну справу з належною ретельністю та впродовж розумного строку.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне клопотання представника позивача про витребування додаткових доказів у справі задовольнити.

За таких обставин, враховуючи клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, з огляду на відсутність у матеріалах справи належних достатніх доказів для закриття підготовчого провадження і переходу до розгляду справи по суті, необхідність витребування нових доказів, а також з метою дотримання процесуальних прав сторін, рівності сторін перед законом і судом, змагальності, дотримання принципів диспозитивності та пропорційності, закріплених положеннями статей 7, 13-15 Цивільного процесуального кодексу України та виконання завдань підготовчого провадження, суд дійшов висновку про відкладення підготовчого засідання та продовження строку підготовчого провадження на 30 днів.

Керуючись ст. ст. 84, 127, 198, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

1. Відповідно до частини 2 статті 189 Цивільного процесуального кодексу України продовжити строк підготовчого провадження у справі № 643/1301/21 на тридцять днів.

2. Підготовче засідання відкласти на 06.04.2021 року о 09 год. 50 хв. у приміщенні Московського районного суду м. Харкова за адресою: м. Харків, пр. Ювілейний, буд. 38-Є, каб. № 48.

3. Поновити позивачу строк для подання клопотання про витребування доказів у справі.

4. В порядку статті 84 Цивільного процесуального кодексу України витребувати у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Клопотова Станіслава Давидовича належним чином завірену копію виконавчого напису № 2146 від 23.12.2020 року та інші документи, на підставі яких він був виданий і на підставі яких проводиться стягнення заборгованості з ОСОБА_1 .

5. В порядку статті 84 Цивільного процесуального кодексу України витребувати у витребувати у приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Петренка Дмитра Олександровича належним чином завірені копії матеріалів виконавчого провадження № 64185449.

6. Попередити приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Клопотова Станіслава Давидовича та приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Петренка Дмитра Олександровича, що відповідно до частини 7 статті 84 Цивільного процесуального кодексу України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

7. Викликати у підготовче засідання учасників справи та їх представників, яким необхідно при собі мати документи, що підтверджують їх повноваження відповідно до статті 62 Цивільного процесуального кодексу України.

8. Явку учасників справи та їх представників у підготовче засідання визнати обов`язковою.

9. Звернути увагу учасників справи на положення статей 81, 83, 84 Цивільного процесуального кодексу України щодо порядку подання доказів, наслідків неподання їх та доказів їх направлення іншим учасникам справи, а також щодо порядку витребування доказів.

10. Попередити учасників справи, що відповідно до частини 2 статті 126 Цивільного процесуального кодексу України заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

11. Звернути увагу учасників справи на те, що копії письмових доказів, які подаються повинні бути оформлені у відповідності до вимог статті 95 Цивільного процесуального кодексу України.

12. Відповідно до статті 261 Цивільного процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили після її підписання і не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

13. Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, на офіційному веб-порталі «Судова влада України» за веб-адресою: https://ms.hr.court.gov.ua/sud2027/.

Повний текст ухвали складено та підписано 16.03.2021 року.

Суддя Н.В. Новіченко