печерський районний суд міста києва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

03 червня 2021 року Печерський районний суд міста Києва

у складі: головуючого судді - Писанця В.А.,

при секретарі судових засідань - Єряшевій А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Комунальне підприємство по утриманню житлового господарства Печерського району міста Києва «Печерськжитло», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_3 звернулися до суду із позовом про стягнення кожному з відповідача завданої матеріальної шкоди у розмірі 16 982,00 грн., відшкодування моральної шкоди в сумі 5 000,00 грн., витрат на проведення оцінки завданої матеріальної шкоди у розмірі 1 500,00 грн., витрат на фотографії для підтвердження факту залиття в сумі 130,00 грн. та стягнення з відповідача судових витрат.

В обґрунтування означених позовних вимог, позивачі вказують, що вони є власниками квартири АДРЕСА_1 . З вини відповідача, власника квартири АДРЕСА_2 , яка знаходиться поверхом вище, було затоплено житло позивачів, внаслідок чого завдано їм матеріальної та моральної шкоди.

Ухвалою судді 05 червня 2015 року відкрито провадження у справі.

21 вересня 2015 року відповідно до розпорядження № 403 у зв`язку з перебуванням на лікарняному судді Середи К.О., вказану справу було передано на повторний автоматичний розподіл та визначено суддю Волкову С.Я.

06 жовтня 2015 року відповідно до розпорядження № 432 у зв`язку з відстороненням від посади судді Волкової С.Я., вказану справу було передано на повторний автоматичний розподіл та визначено суддю Писанця В.А.

Ухвалою суду від 10 жовтня 2016 року призначено судово-почеркознавчу експертизу проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (м. Київ, вул. Смоленська, 6), а провадження у справі зупинено.

05 червня 2018 року з Київського науково-дослідного інституту судових експертиз до суду повернулася цивільна справа разом із висновком експерта.

Ухвалою судді від 05 вересня 2018 року поновлено провадження у справі, а її розгляд призначено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, яким роз`яснено підстави, час та черговість подання заяв по суті справи.

24 жовтня 2018 року позивач ОСОБА_1 подав клопотання про долучення доказів, зокрема: свідоцтва про право на спадщину за законом від 13 серпня 2018 року; витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 52941986 від 13 серпня 2018 року; витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 134073826 від 13 серпня 2018 року, з яких вбачається, що 22 квітня 2017 року позивач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 померла, а її спадкоємцем є ОСОБА_4 .

Ухвалою суду від 18 лютого 2020 року залучено до участі у справі в якості правонаступника ОСОБА_3 - ОСОБА_4

03 червня 2021 року до суду надійшла заява про заочний розгляд справи без участі позивача.

Відзиву, заяв або клопотань від відповідача не надходило.

Згідно ч. 1 ст. 174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи. Як встановлено, ч. 4 вказаної статті Кодексу, у разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Будучи належним чином повідомленими сторони в судове засідання не з`явились, що у відповідності до ст. 223 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи по суті, а тому суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність учасників справи за правилами спрощеного позовного провадження та ухвалити заочне рішення відповідно до ст. 280 ЦПК України, оскільки, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання без повідомлення причин, відзив не подав. При цьому, Позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню частково, виходячи з такого.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_4 є власником квартири АДРЕСА_1 .

13 жовтня 2014 року відбулося залиття квартири АДРЕСА_1 вищезазначеного будинку з квартири, що знаходиться поверхом вище з квартири АДРЕСА_2 , власником якої є відповідач.

Відповідно до висновку судового експерта Київського Науково-дослідного інституту судових експертиз Карпенко О.В. від 31 травня 2018 року № 1763/17-43/8816/18-43 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи пошкодження опоряджувального покриття та конструктивних елементів, які були встановлені по даних візуально-інструментального обстеження у квартирі АДРЕСА_3 :

№ п/пНайменування приміщеньНазва опоряджувального покриття та поверхні конструктивних елементівОзнаки пошкодження опоряджувального покриття та конструктивних елементів, які встановлені під час проведення обстеження квартири №14
1.2.3.4.
1.Кухня площею 9,6 кв.м.стеля, стіни, перегородки підлога-патьоки, плями коричного кольору на поверхні (див. фото №№19-22, 27, 28); -відставання фарбувального шару з дощатої підлоги та плінтусу (див. фото №№23-26)
2.Вбиральня площею 1,3 кв.м.стеля- руйнування та відставання фарбувального шару на поверхні стелі з тріщинами у фарбувальному шарі по периметру приміщення (див. фото 29, 3О)
3.Коридор площею 0,9 кв.м.стеля, стіни дверний блок-розшарування фанери з відставанням фарбувального шару на її поверхні (див. фото №31,32); -розшарування олійного фарбування на поверхні наличнику дверного блоку (див. фото 33, 34)
4.Ванна кімната площею 3,8 кв.мстеля, стіни, антресоль- патьоки жовтого кольору на поверхні стелі, деформація конструкції антресольних дверей (див. фото №35, 36)
5.Коридор площею 2,9 кв.м.стеля, стіни підлога- вертикальні патьоки та плями коричного кольору на поверхні стін та перегородок, ознаки затікання рідини на поверхні стелі (див. фото №37, 38); -відставання фарбувального шару на поверхні дощатої підлоги (див. фото №40)
6.Коридор площею 6,5 кв.м.підлога стіни-відставання фарбувального шару на поверхні дощатої підлоги (див. фото №39); -плями та патьоки коричного кольору (див. фото № 41, 42)
7.Житлова кімната площею 12,5 кв.м.стеля, перегородки- патьоки коричного кольору на поверхні стелі та перегородках у житловій кімнаті площею 12,5 кв.м (див. фото № 43, 44)

Відповідно до п. 2 зазначеного висновку вартість відновлювальних ремонтно-будівельних робіт, які необхідно провести у квартирі АДРЕСА_3 становить 14 120,00 грн. (а.с. 199-213).

Частиною 1 ст. 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Згідно ч. 3 ст. 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Вдаючись в аналіз даних положень закону, для покладення на особу відповідальності за заподіяння майнової та моральної шкоди, зокрема в результаті бездіяльності заподіювача, необхідна сукупність таких обов`язкових умов: наявність шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою заподіювача і шкодою, вина в заподіянні шкоди.

Таким чином, деліктна відповідальність настає лише за вини заподіювача шкоди. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.

Оскільки, в судовому засіданні, відповідачем не заперечувався факт залиття квартири, а лише вказувалось на невідповідності причин такого залиття, проте доказів на підтвердження своєї позиції надано не було, а відтак суд приходить до висновку про доведення обставин на які має місце посилання позивача.

За наведених обставин, підлягають задоволенню позовні вимоги про відшкодування майнової шкоди в розмірі 14 120,00 грн.

Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» при визначенні розміру відшкодування моральної шкоди суд приймає до уваги стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його житті, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити з засад розумності, виваженості та справедливості.

Отже, моральна шкода відшкодовується тільки у разі встановлення вини особи, яка її завдала.

Враховуючи душевні страждання власника майна спричиненних залиттям його квартири, засад співмірності, розумності та справедливості, суд дійшов висновку про стягнення з відповідача на його користь 5000,00 грн. у відшкодування моральної шкоди.

За правилами ст. 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача на користь позивача сума сплаченого судового збору у розмірі 243,60 грн., а також суму за проведення експертного дослідження у розмірі 1 500,00 грн.

Проте, вимоги щодо відшкодування витрат на фотографії для підтвердження факту залиття квартири не є витратами, пов`язаними з розглядом справи в розумінні ст. 141 ЦПК України, а тому вони не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 4, 5, 10, 12, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 83, 133, 141, 209-211, 223, 247, 258, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Комунальне підприємство по утриманню житлового господарства Печерського району міста Києва «Печерськжитло», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_2 ) у відшкодування завданої матеріальної шкоди 14 120,00 грн., та грошову компенсацію завданої моральної шкоди в розмірі 5 000,00 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_2 ) судовий збір у розмірі 243,60 грн., а також суму за проведення експертного дослідження у розмірі 1 500,00 грн.

Заочне рішення може бути оскаржене позивачем до апеляційного суду міста Києва через Печерський районний суд міста Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, який його постановив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до апеляційного суду міста Києва протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя В. А. Писанець