КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/824/4210/2021 Доповідач 2 інстанція - Суханова Є.М.
П О С Т А Н О В А

іменем України

02 червня 2021 року м.Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого судді: Суханової Є.М.,

суддів: Сержанюка А.С., Мостової Г.І.,

за участю секретаря: Карпенка В.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 24 листопада 2020 року про призначення експертизи у справі за позовом ОСОБА_2 до нотаріуса Київського міського нотаріального округу Швеця Руслана Олеговича, ОСОБА_1 про визнання протиправним рішення та скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно,-

ВСТАНОВИЛА:

В жовтні 2018 року позивач ОСОБА_2 звернулася до Голосіївського районного суду міста Києва з позовом до Нотаріуса Київського міського нотаріального округу Швеця Руслана Олеговича, ОСОБА_1 про визнання протиправним рішення та скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно.

Так 16.01.2020 року від представника позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 надійшло клопотання про проведення судово-почеркознавчої експертизи, яке обґрунтоване тим, що позивачем разом з відповіддю на відзив було надано до суду відповідь ФОП ОСОБА_4 на адвокатський запит, з якого вбачається, що технічний паспорт, на підставі якого було здійснено державну реєстрацію права власності за ОСОБА_1 , нею не виконувався.

Зазначає, що 21.02.2019 року представником Позивача як адвокатом відібрано у ОСОБА_4 пояснення щодо її господарської діяльності та щодо технічного паспорту, наданого ОСОБА_1 , з вказаних пояснень вбачається, що технічний паспорт виготовлено іншою особою, однак з зазначенням даних ФОП ОСОБА_4 .

А тому, для отримання додаткових доказів факту підробки документу, на підставі якого було здійснено реєстрацію права власності, виникла необхідність у проведенні судової почеркознавчої експертизи.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 24 листопада 2020 року клопотання представника позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про призначення судово-почеркознавчої експертизи- задоволено та на вирішення експерту поставлені питання:

1. Чи здійснено підписи в досліджуваному документі (технічному паспорті на квартиру АДРЕСА_1 від 25.05.2017 року), зокрема, на титульній сторінці та під Експлікацією ОСОБА_4 ?

2. Чи є ознаки виконання підписів з наслідуванням почерку конкретної людини?

3. Чи однією особою здійснено підписи у досліджуваному документі (технічному паспорті на квартиру АДРЕСА_1 від 25.05.2017 року, зокрема, на титульній сторінці та під Експлікацією) та на кваліфікаційному сертифікаті ФОП ОСОБА_4 , доданому до технічного паспорту?

4. Чи однією особою здійснено підписи у досліджуваному документі (технічному паспорті на квартиру АДРЕСА_1 від 25.05.2017 року, зокрема, на титульній сторінці та під Експлікацією) та на інших документах за підписом ФОП ОСОБА_4 чи ОСОБА_4 , що містяться у матеріалах справи та/або надані експерту для дослідження (зокрема, на відповіді на адвокатський запит від 20.02.2019 року та поясненнях ОСОБА_4 )?

5. Чи є ознаки виконання підписів навмисно зміненим почерком?

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду про призначення експертизи, нотаріус Київського міського нотаріального округу Уманець Олена Олексіївна подала апеляційну скаргу у якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, неповнотою встановлення судом обставин, які мають значення для справи, просить скасувати ухвалу про призначення експертизи, та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначила, що заперечує проти призначення експертизи, оскільки оскаржувана ухвалу суду першої інстанції була постановлена з порушенням правил юрисдикції загальних судів визначених статтями 19-32 ЦПК України., оскільки даний спір відноситься до публічно-правових відносин та підвідомчий адміністративному суду.

Вказує, що позивач оскаржує рішення відповідача, як суб`єкта владних повноважень виключно через порушення останнім встановленого законом порядку реалізації таких владних повноважень, посилаючись, при цьому на порушення саме норм публічного, а не приватного права. Щодо жодних дій чи подій (юридичних фактів), про які йде мова у ст..11ЦК України, позовні вимоги позивача не стосуються.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, в порядку, передбаченому статтею 367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Постановляючи ухвалу про призначення по справі судово-почеркознавчої експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що для об`єктивного дослідження обставин справи та належності написання підпису ОСОБА_4 у документі, на підставі якого було здійснено реєстрацію права власності, необхідні спеціальні знання.

Колегія суддів не може погодитися з такими висновками суду першої інстанції, оскільки вони не відповідають встановленим обставинам справи та нормам процесуального права.

Відповідно до положень ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

У даному випадку матеріали справи свідчать, що ОСОБА_2 звертаючись до суду з позовом та просила визнати протиправним рішення та скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно.

Отже заявлений у даній справі позов з договірних відносин не випливає і з невиконання умов цивільно-правової угоди не пов`язаний, він пов`язаний виключно з невиконанням відповідачем 1 установленого нормами публічного права порядку здійснення реєстраційних дій щодо нерухомого майна та випливає з цих публічно-правових відносин щодо реєстрації речових прав на нерухоме майно.

Колегія суддів, вважає, що призначаючи у справі судово-почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставлені питання щодо характеру здійснення підпису в досліджуваному документі (технічному паспорті на квартиру АДРЕСА_1 від 25.05.2017 року), ОСОБА_4 , районний суд в порушення ч. 8 ст. 30 ЦПК України вимог процесуального закону не навів у своїй ухвалі належного обґрунтування, яким чином указані питання стосуються предмета доказування у даному спорі.

Окрім зазначеного, під час розгляду апеляційної скарги, представник апелянта, повідомив колегію суддів, що виготовлено новий технічний паспорт, який відповідає вимогам чинного законодавства.

А тому, у даній справі вимоги про визнання протиправним рішення та скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно є самостійними та не є похідними від інших вимог, відповідно до положення ч.8ст. 30 ЦПК України.

Відповідно до ч.8 ст. 30 ЦПК України вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій розглядаються судом, визначеним за правилами підсудності щодо розгляду спору, похідними від якого є такі вимоги.

Як визначено у статті 1 Закону України "Про судову експертизу", судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні суду. Спеціальні знання - це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо.

Необхідність судової експертизи в цивільному судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень. Експертиза - це науковий, дослідницький шлях до висновків, які формулюються у висновку експерта, про фактичні обставини справи.

При цьому, судова експертиза призначається лише в разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено судом з призначенням відповідної судової експертизи.

Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Вирішуючи клопотання про призначення експертизи, суд першої інстанції не зазначив, у чому полягає потреба у спеціальних знаннях та не обґрунтував необхідності встановити такі фактичні дані, а відтак і вирішити спір по суті.

Відповідно до ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин колегія суддів вважає, що суд першої інстанції постановляючи оскаржувану ухвалу допустив порушення процесуального права, що є підставою для скасування ухвали районного суду та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 268, 374, 379, 381-383 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 24 листопада 2020 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий: Є.М. Суханова

Судді: А.С. Сержанюк

Г.І. Мостова