Справа № 500/4362/19
Провадження № 2/946/140/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 березня 2021 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області у складі:

головуючого судді - Адамова А.С.,

за участю секретаря Сивакова В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в загальному провадженні в залі суду в м. Ізмаїлі справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно та за зустрічним позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, -

ВСТАНОВИВ:

14.06.2019р. ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом, в якому (з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог від 10.02.2021р.) просять: визнати за ОСОБА_2 право власності на спадкове майно після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді 1/50 частин житлового будинку з надвірними спорудами у АДРЕСА_1 ; визнати за ОСОБА_1 право власності на спадкове майно після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді 1/50 частин житлового будинку з надвірними спорудами у АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 , ОСОБА_2 зазначають, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер їх батько ОСОБА_5 . Після смерті батька залишилося спадкове майно у вигляді 1/10 частин житлового будинку з надвірними спорудами у АДРЕСА_1 . На момент смерті їх батька ОСОБА_5 , вони були неповнолітніми, тому із заявою про прийняття ними спадщини звернулася їх мати ОСОБА_6 . Крім них спадкоємцями першої черги після ОСОБА_5 , стали: батьки - ОСОБА_7 та ОСОБА_2 , які у встановлений законом строк звернулися з заявою про прийняття спадщини, а також, дружина померлого ОСОБА_3 . Таким чином, після смерті ОСОБА_5 залишилося п`ять спадкоємців першої черги. У зв`язку з чим, вважають, що кожна з них має право на 1/5 частину спадкового майна та з урахуванням, що спадкодавцю належало 1/10 частин житлового будинку з надвірними спорудами у АДРЕСА_1 ., то кожна з них має право на 1/50 частину вказаного будинку.

14.06.2019 року справу передано було до розгляду судді Швець В.М.

Ухвалою судді від 02.07.2019р. провадження у справі відкрито.

Ухвалою суду від 24.12.2019 року, у зв`язку зі смертю відповідача ОСОБА_8 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , провадження у справі зупинено до залучення правонаступника або законного представника, а саме до прийняття спадщини.

17.03.2020 цивільна справа в порядку ст. 33 ЦПК України розподілена та передана судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Адамову А.С.

Ухвалою судді від 18.03.2020 року справу прийнято до свого провадження.

Ухвалою суду від 20.05.2020 року відновлено провадження у справі.

Ухвалою суду від 20.05.2020 року витребувано від Ізмаїльської державної нотаріальної контори Одеської області копії спадкових справ, заведених після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 копію та після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_8 , а також інформацію чи залишили вказані особи заповіти.

Ухвалою суду від 01.07.2020 року витребувано у приватного нотаріуса Арнаут О.В. Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області копію спадкової справи за №18/2020 від 17.02.2020 року заведену після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_8 , а також інформацію чи залишила вказана особа заповіт.

Ухвалою суду від 29.09.2020 року залучено належних відповідачів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Ухвалою суду від 14.01.2021 року закрито підготовче провадження у справі.

14.01.2021 року ОСОБА_3 , ОСОБА_4 звернулися до суду із зустрічним позовом, в якому (з урахуванням заяви про збільшення зустрічних позовних вимог від 22.02.2021 року) просять: встановити факт родинних відносин між ОСОБА_5 та його батьками ОСОБА_7 і ОСОБА_8 , а саме: що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідним сином ОСОБА_7 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 , та ОСОБА_8 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ; визнати за ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ) право власності на 1/50 частку житлового будинку з господарськими будівлями та надвірними спорудами, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 ; визнати за ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_2 ) право власності на 2/50 частки житлового будинку з господарськими будівлями та надвірними спорудами, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування зустрічних позовних вимог ОСОБА_3 , ОСОБА_4 зазначають, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_5 . 13.09.2005 року надійшла заява про прийняття спадщини від його батьків: ОСОБА_8 та ОСОБА_7 . ІНФОРМАЦІЯ_6 помер ОСОБА_7 . ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_8 . Батьки померлого ОСОБА_5 , прийнявши спадщину, не отримали свідоцтва про право на спадщину, у тому числі на 1/10 житлового будинку з господарськими будівлями та надвірними спорудами, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Після смерті ОСОБА_7 прийняла спадщину його дружина ОСОБА_9 заявою від 13.01.2007 р., однак свідоцтво про право на спадщину не отримала. Після смерті ОСОБА_8 спадщину прийняла ОСОБА_4 шляхом надання заяви про прийняття спадщини за заповітом від 17.02.2020 року до приватного нотаріуса Арнаут О.В., яка оформила та надала їй свідоцтво про право на спадщину за заповітом на частку житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 . На частину спадщини у вигляді 1/10 частки житлового будинку у АДРЕСА_1 , вона, ОСОБА_4 , не має можливості оформити спадщину за відсутністю оригіналу правовстановлюючого документу. Вона, ОСОБА_4 , є його рідною сестрою спадкодавця.

Ухвалою суду від 14.01.2021 року прийнято зустрічний позов ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно та об`єднано в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно.

Позивачі за первісним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та їх представник в судове засідання 05.03.2021 не з`явилися, надали суду письмову заяву, в якій просили розглядати справу без їх участі, підтримали свої позовні вимоги, просили їх задовольнити у повному обсязі, та визнали зустрічні позовні вимоги ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Відповідачі за первісним позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та їх представник в судове засідання 55.03.2021 не з`явилися, надали суду письмову заяву, в якій просили розглядати справу без їх участі, визнали позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 за первісним позовом, не заперечував проти їх задоволення, підтримали свої зустрічні позовні вимоги, просили їх задовольнити у повному обсязі.

У судовому засіданні 02.03.2021 року були допитані свідки: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_4 .

ОСОБА_4 як свідок показала, що ОСОБА_5 це її рідний брат. Він проживав окремо. Його батьками являються ОСОБА_8 та ОСОБА_7 . Інший брат ОСОБА_5 проживає у Тайланді, заяву про прийняття спадщини не подавав до нотаріуса. На спадщину не претендує. Свідоцтво про народження померлого ОСОБА_5 відсутнє. Спору щодо колу спадкоємців немає.

Свідок ОСОБА_10 (який є сусідом по АДРЕСА_1 та свекром ОСОБА_3 ), який пояснив, що ОСОБА_8 та ОСОБА_7 являються батьками ОСОБА_5 . Вони купили квартиру на АДРЕСА_1 , часто приходив у гості до батьків і син.

Свідок ОСОБА_11 (який є сином ОСОБА_4 та онуком ОСОБА_8 та ОСОБА_7 ) пояснив, що ОСОБА_5 його дядько та син ОСОБА_8 та ОСОБА_7 . Вони спілкувалися регулярно. Померлий ОСОБА_5 це брат його матері ОСОБА_4 .

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, заслухавши пояснення свідків, проаналізувавши положення чинного законодавства, суд дійшов наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 є власником 1/10 частини житлового будинку з надвірними спорудами у АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу, посвідчений Ізмаїльською державною нотаріальною конторою, реєстровий №2/2084 від 31.03.1997р. зареєстроване Ізмаїльським МБТІ в книгу реєстру за №68-46, що підтверджено довідкою №395 від 12.03.2019р., виданою КП «Ізмаїльське МБТІ» (а.с. 8).

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 30.08.2005 року ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 77).

Після смерті ОСОБА_5 , згідно ст.1220 ЦК України, відкрилася спадщина на спадкове майно, до якої входить, зокрема: 1/10 частини житлового будинку з надвірними спорудами у АДРЕСА_1 .

За життя ОСОБА_5 заповіту не залишав, що підтверджено Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) за №55303668 від 28.02.2019р. (а.с. 79).

Спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_5 є: його діти ОСОБА_1 , що підтверджено свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 від 25.06.1985р. (а.с. 6), ОСОБА_2 , що підтверджено свідоцтвом про народження серії НОМЕР_5 від 14.10.1982р. (а.с. 7); його батьки: ОСОБА_7 та ОСОБА_2 ; дружина ОСОБА_3 , що підтверджено свідоцтвом про укладення шлю.бу серії НОМЕР_6 від 24.11.2001р. (а.с. 99).

На момент смерті ОСОБА_5 , позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 були неповнолітніми, тобто мають у спадщині обов`язкову частку та із заявою про прийняття ними спадщини до нотаріуса звернулася їх мати ОСОБА_6 .

30.08.2005р. надійшла до Ізмаїльської державної нотаріальної контори Одеської області заява про прийняття спадщини від дочки ОСОБА_2 .

31.08.2005 року надійшла до Ізмаїльської державної нотаріальної контори Одеської області заява про прийняття спадщини від дочки від ОСОБА_1 .

Дружина спадкодавця ОСОБА_5 - ОСОБА_3 прийняла спадщину фактично, шляхом проживання зі спадкодавцем за однією адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 101).

13.09.2005 року до Ізмаїльської державної нотаріальної контори Одеської області надійшла заява про прийняття спадщини від ОСОБА_2 , ОСОБА_7 .

Батьки померлого ОСОБА_5 ОСОБА_7 та ОСОБА_8 спадщину після смерті сина прийняли, але за життя не оформили своїх прав в установленому законом порядку, у тому числі на 1/10 житлового будинку з господарськими будівлями та надвірними спорудами, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_6 помер ОСОБА_7 , що підтверджено актовим записом про смерть №758 від 17.07.2006р. та свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_7 від 17.07.2006р. (а.с. 45, 149).

Після смерті ОСОБА_7 прийняла спадщину його дружина ОСОБА_9 шляхом подачі до Ізмаїльської державної нотаріальної контори Одеської області заяви про прийняття спадщини від 13.01.2007р. (а.с. 155-156).

На спадщини у вигляді грошових внесків ОСОБА_9 отримала свідоцтво про право на спадщину за законом від 19.01.2007р. (а.с. 161).

Однак свідоцтво про право на спадщину на частину житлового будинку з господарськими будівлями та надвірними спорудами, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , за життя ОСОБА_9 не отримала.

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_8 , що підтверджено актовим записом про смерть №1316 від 17.09.2019р. (а.с. 46), свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_8 від 17.09.2019р. (а.с. 129).

Спадкоємцем після смерті ОСОБА_8 є її дочка ОСОБА_4 , що підтверджено свідоцтвом про народження її серії НОМЕР_9 від 03.03.1969р., свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_10 від 25.06.1991р., свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_11 від 27.12.2002р., з яких вбачається про зміну прізвища спадкоємця з « ОСОБА_12 » на « ОСОБА_13 » та на « ОСОБА_14 » (а.с. 136, 138. 139).

Згідно заповіту від 19.01.2007р., посвідченого державним нотаріусом Ізмаїльської державної нотаріальної контори Одеської області, зареєстрованого в реєстрі за №3-228, ОСОБА_8 усе своє майно заповіла ОСОБА_4 (а.с. 132).

Після смерті ОСОБА_8 спадщину прийняла її дочка ОСОБА_4 шляхом надання заяви про прийняття спадщини за заповітом від 17.02.2020 року до приватного нотаріуса Арнаут О.В., яка оформила та надала їй свідоцтво про право на спадщину за заповітом на частку житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 .

30.03.2019 року до Ізмаїльської державної нотаріальної контори Одеської області надійшла заява про видачу свідоцтв про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 (на належні по спадщині частки від 1/10 частки житлового будинку з надвірними спорудами у АДРЕСА_1 від представника ОСОБА_6 , яка діяла від імені ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

Листом №475/02-14 від 30.03.2019р. державним нотаріусом Ізмаїльської державної нотаріальної контори Одеської області Черненко С.М. ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом, у зв`язку з відсутністю оригіналу документу на ім`я спадкодавця ОСОБА_5 (договір купівлі-продажу, посвідчений Ізмаїльською державною нотаріальною конторою, реєстровий №2/2084 від 31.03.1997р. зареєстрований Ізмаїльським МБТІ в книзі реєстру за №68-46).

Таким чином, ОСОБА_2 має право на спадкування після смерті батька ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , 1/50 частин житлового будинку з надвірними спорудами у АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 має право на спадкування після смерті батька ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , 1/50 частин житлового будинку з надвірними спорудами у АДРЕСА_1 , ОСОБА_3 має право на спадкування після смерті чоловіка ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , 1/50 частин житлового будинку з надвірними спорудами у АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 має право на спадкування після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 матері ОСОБА_8 , 2/50 частин житлового будинку з надвірними спорудами у АДРЕСА_1 , яка в свою чергу успадкувала вказане після померлих сина ОСОБА_5 та чоловіка ОСОБА_7 .

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно із ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частиною 1 статті 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 1241 ЦК України, малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка). Розмір обов`язкової частки у спадщині може бути зменшений судом з урахуванням відносин між цими спадкоємцями та спадкодавцем, а також інших обставин, які мають істотне значення.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ст. 1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Згідно ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно із ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно із ч. 1 ст. 1273 ЦК України, спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Згідно ч. 1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Відповідно до ст. 293 ЦПК України розгляд справ про встановлення факту віднесено до компетенції суду.

Згідно п.5 ч.2 ст. 293 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені факти, що мають юридичне значення.

Згідно ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 319 ЦПК України у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт.

За позицією Верховного Суду України, викладеною в абз.2 п.2 постанови Пленуму «Про судову практику у справах про спадкування» за №7 від 30.05.2008 року, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Так, факт родинних відносин між ОСОБА_5 та його батьками ОСОБА_7 і ОСОБА_8 , а саме: що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідним сином ОСОБА_7 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 , та ОСОБА_8 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 , підтверджують допитані в судовому засіданні свідки та зібрані у справі докази, їх належна оцінка.

У відповідності зі ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Статтями 15 та 16 ЦК України передбачено право особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Стаття 76 ЦПК України, передбачає, що доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності до того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Відповідно до вимог ст.ст. 12, 13, 78, 81 ЦПК України суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позов та зустрічний позов підлягають задоволенню. Судом не виявлено обставин, що суперечать закону або порушують права, свободи чи інтереси інших осіб.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 259, 263-265 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_12 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_13 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на спадкове майно після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді 1/50 частин житлового будинку з надвірними спорудами у АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_1 право власності на спадкове майно після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді 1/50 частин житлового будинку з надвірними спорудами у АДРЕСА_1 .

Зустрічний позов ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_5 та його батьками ОСОБА_7 і ОСОБА_8 , а саме: що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідним сином ОСОБА_7 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 , та ОСОБА_8 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Визнати за ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ) право власності на 1/50 частку житлового будинку з господарськими будівлями та надвірними спорудами, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_2 ) право власності на 2/50 частки житлового будинку з господарськими будівлями та надвірними спорудами, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається апеляційному суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 16.03.2021р..

Суддя: А.С.Адамов