ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 527/1037/20
провадження № 2/753/1256/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" липня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Мицик Ю.С. з секретарем судового засідання Береговенко Н.Г., розглянувши в судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Виконавчий комітет Градизької селищної ради Глобинського району Полтавської області, як орган опіки та піклування про визначення місця проживання дитини,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Виконавчий комітет Градизької селищної ради Глобинського району Полтавської області, як орган опіки та піклування про визначення місця проживання дитини.

Справа розглядається за правилами загального позовного провадження та перебуває на стадії розгляду по суті.

Чергове судове засідання у даній справі було призначене на 16.07.2021 о 15-00 год.

В дане судове засідання учасники справи не з`явилися: від позивача надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, повідомлення про зміну прізвища у зв`язку з реєстрацією шлюбу та клопотання про витребуванняу Виконавчого комітету Градизької селищної ради Глобинського району Полтавської області, як органу опіки та піклування висновку на виконання вимог СК України.

Жодних заяв та клопотань від представника третьої особи не надходило.

За результатами вивчення матеріалів справи суд дійшов висновку про необґрунтованість заяви позивача про розгляд справи за її відсутності, оскільки категорія і складність даної категорії справ, зумовлюють необхідність надання сторонами особистих пояснень, а таких пояснень сторони не надавали.

При цьому суд враховує правові позиції Верховного суду, зокрема, що при визначенні місця проживання дитини судами необхідно крізь призму врахування найкращих інтересів дитини встановлювати та надавати належну правову оцінку всім обставинам справи, які мають значення для правильного вирішення спору. Отже, при розгляді справ щодо місця проживання дитини суд насамперед має виходити з інтересів самої дитини, враховуючи при цьому сталі соціальні зв`язки, місце навчання, психологічний стан тощо, а також дотримуватися балансу між інтересами дитини, правами батьків на виховання дитини і обов`язком батьків діяти в її інтересах.

Зважаючи на викладене, суд вбачає підстави для визнання повторної явки сторін в судове засідання обов`язковою.

Як вбачається з матеріалів справи ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 18.12.2020 визнано явку сторін в судове засідання обов`язковою. Зобов`язано третю особу - Виконавчий комітет Градизької селищної ради Глобинського району Полтавської області, як орган опіки та піклування надати висновок про визначення місця проживання дитини.

Нез`явлення сторін та представника Виконавчого комітету Градизької селищної ради Глобинського району Полтавської області, як органу опіки та піклування в судові засідання перешкоджає розгляду справи, оскільки предмет позову стосується захисту прав та інтересів дитини, та є обов`язковим подання висновку служби з приводу спору, у відповідності до вимог СК України.

На підставі вищевикладеного, суд вважає за необхідне повторно витребувати від Виконавчого комітету Градизької селищної ради Глобинського району Полтавської області, як органу опіки та піклування письмовий висновок щодо доцільності визначення місця проживання малолітньої дитини з матір`ю, зобов`язавши його надати до суду, оскільки він може виступати доказом у справі.

У відповідності до ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; з`являтись в судове засідання за викликом суду.

Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно положень ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Суб`єктивні процесуальні права мають здійснюватися в найбільш економічний спосіб. Зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню правильного рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються на зовні законній юридичній підставі. Механізм зловживання процесуальними правами полягає в тому, що особа, яка бажає мати певний юридичний результат, вчиняє процесуальні дії (бездіяльність), зовні «схожі» на ті юридичні факти, з якими пов`язується настання необхідного результату.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом. (ч. 4 ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України).

Згідно ч. 2 ст. 214 ЦПК України, головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

Відповідно до принципу 2 Рекомендацій № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо принципів цивільного судочинства, спрямованих на вдосконалення функціонування правосуддя, ухвалених Комітетом Міністрів Ради Європи на 367 засіданні заступників міністрів 28 лютого 1984 року, коли в ході судового провадження сторона поводиться недобросовісно і явно зловживає процедурою з очевидною метою затягти провадження, суд має бути наділений повноваженнями або невідкладно винести рішення по суті справи, або застосувати санкції, такі як накладення штрафу, відшкодування завданих збитків або позбавлення права на процесуальну дію; в особливих випадках суд має бути у змозі стягнути судові витрати з адвоката.

У ч. 4 ст. 10 ЦПК України і ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Зацікавлена особа має лише демонструвати належне виконання всіх процесуальних заходів, які її стосуються, з метою запобігання затримок, і отримання доступу до заходів національного законодавства щодо скорочення проваджень (рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07 липня 1989 року, заява № 11681/85, § 35).

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).

На думку суду, дії сторін та представника Виконавчого комітету Градизької селищної ради Глобинського району Полтавської області, як органу опіки та піклування, а саме - неявка в судові засідання, спрямовані на свідоме невиправдане затягування судового процесу всупереч принципу ефективності судового процесу, направленому на недопущення затягування розгляду справи, суперечить вимогам статей 6, 17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку та недопустимість зловживання процесуальними правами.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне визнати явку сторін в судові засідання по вказаній справі обов`язковою та витребувати повторно у третьої особи письмовий висновок щодо доцільності визначення місця проживання малолітньої дитини з матір`ю.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 10, 12, 43, 44, 76, 84, 214 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Повторно визнати обов`язковою явку в судове засідання позивача ОСОБА_1 , відповідача ОСОБА_2 .

Витребувати від Виконавчого комітету Градизької селищної ради Глобинського району Полтавської області, як органу опіки та піклування висновок щодо доцільності визначення місця проживання проживання малолітньої дитини з матір`ю.

У разі неможливості надати вищевказані документи повідомити про це Дарницький районний суд м. Києва із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Витребувані ухвалою документи надіслати до Дарницького районного суду м. Києва за адресою - м. Київ, вул. Кошиця. 5-А, судді Мицик Ю.С, в термін до 15.09.2021.

Оголосити перерву в судовому засіданні до 12 год. 30 хв. 13.10.2021.

Копію даної ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя: