Провадження №2/523/4246/21
У Х В А Л А

"12" липня 2021 р. м. Одеса

Суддя Суворовського районного суду м.Одеси Малиновський О.М. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову, виділення у приватну власність 1/2 частки нежитлової будівлі, виділення 1/2 частки спадкового майна нежитлової будівлі,

В С Т А Н О В И В

25.06.2021 р. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про скасування вжитих заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на земельні ділянки в рамках цивільних справ №523/16173/17 №523/16862/17, про виділення у приватну власність 1/2 частки нежитлової будівлі площею 399,9 кв.м, вартістю 4755144,00 грн., яка знаходиться на земельній ділянці, кадастровий номер :31:009:036 площею 0,0268 га, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , згідно висновку ТОВ «Геоінформ+» під №1б, виділити спадкове майно 1/2 частки нежитлової будівлі площею 399,9 кв.м, вартістю 4755144,00 грн., яка знаходиться на земельній ділянці, кадастровий номер :31:009:036 площею 0,0268 га, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , згідно висновку ТОВ «Геоінформ+» під №2б.

Після надходження цивільної справи, суддю визначено автоматизованою системою документообігу суду, відповідно до ст.ст. 14, 33 ЦПК України.

У звязку з заявленим самовідводом судді Сувертак І.В. цивільну справи було повторно розподілено між суддями та протоколом автоматизованого розподілу справи від 06.07.2021р. визначено головуючого у справі - суддю Малиновського О.М.

Вивчивши матеріали позову, суддя вважає, що вищевказана позовна заява в частині вимог про скасування арештів провадження у справі не підлягає відкриттю, а в частині вимог про виділ у приватну власність частки нежитлової будівлі водної станції, виділення частки спадкового майна нежитлової будівлі водної станції підлягає залишенню без руху виходячи з наступного.

За вимогами ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст.13 ЦПК України).

Згідно з нормами ч.1,2,9,10 ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Отже, із вказаних норм видно, що питання про скасування арешту накладеного судом в іншій справі вирішується тим судом, який забезпечував позов за клопотанням учасника справи.

Як видно із доданих документів справа №523/16862/17 знаходилася в провадженні Суворовського районного суду м,Одеси, сторонами у справі: позивач Одеська міська рада, відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , предмет позову - витребування майна із чужого володіння. У справі 28 травня 2019 р. ухвалено рішення, позивачем подано апеляційну скаргу, на даний час справа знаходиться в апеляційному суді, провадження зупинено.

29 січня 2018 р. у вказаній справі судом вирішено питання про забезпечення позову шляхом накладення арешту на земельні ділянки за адресою: АДРЕСА_1 .

У справі №523/16173/17 за позовом Одеської міської ради до ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про витребування майна з незаконного володіння Суворовським районним судом м.Одеси 01.02.2018 р. накладено арешт на земельні ділянки за адресою: АДРЕСА_1 .

Враховуючи норми ст.158 ЦПК України, а також те, що позивач є учасником у вказаних справах, тому клопотання про скасування заходів забезпечення позову вирішуються саме в межах справ №№523/16173/17, 523/16862/17 .

Оскільки нормами ЦПК в такому випадку не передбачено звернення сторони з окремим позовом про скасування заходів забезпечення позову, тому підстав для відкриття провадження в частині вимог про скасування заходів забезпечення позову не має.

Щодо вимог про виділення у приватну власність 1/2 частки нежитлової будівлі площею 399,9 кв.м та виділення спадкового майна 1/2 частки нежитлової будівлі площею 399,9 кв.м необхідно зазначити наступне.

Відповідно до положень п.п. 4,5,7,8,10 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

- зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

- відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

-перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак як вбачаться із змісту позовних вимог, позивач ставлячи вимоги про виділення у приватну власність 1/2 частки нежитлової будівлі площею 399,9 кв.м та виділення спадкового майна 1/2 частки нежитлової будівлі площею 399,9 кв.м, не обгрунтовує підстави їх заявлення та не зрозуміло викладає такі вимоги.

Зі сторони позивача не обґрунтовано заявлено вимогу про виділення у приватну власність 1/2 частки нежитлової будівлі площею 399,9 кв.м, оскільки по тексту позову відсутнє посилання на підстави заявлених вимог. Крім того, позивачем не чітко зазначено обраний ним спосіб захисту права. Так, заявлено вимоги про "виділення у приватну власність 1/2 частки нежитлової будівлі площею 399,9 кв.м" та "виділення спадкого майна 1/2 частки нежитлової будівлі площею 399,9 кв.м ", а тому є зрозумілим яке право позивача є порушеним та підлягає захисту.

Позивач повинен чітко визначити порядок та способ захисту свого порушеного права, у відповідність до положень ст. 16 ЦК України.

Крім того, є незрозумілою площа земельної ділянки на якій розташована нежитлова будівля. Так прохальна частина позову містить площу 0,0268га, при цьому у висновку ТОВ «Геоінформ+» під №2б визначено площу земельної ділянки 0,0536 га на якій розташована нежитлова будівля 399,9кв.м. Такі розбіжності не дають можливість визначити предмет позову.

За положеннями ч.5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Отже, в разі уточнення обгрунтувань позову по виниклим правовідносинам та уточнення вимог, необхідно роз`яснити позивачу про необхідність надання усіх наявних доказів, які будуть підтверджувати такі обставини.

Окремо необхідно зупинитися на додатках до позову, а саме: позивачем в додатках вказано, що до позову додано копію витягу з Державного реєстру, однак наявні лише одна сторінка на одному аркуші, тоді як повний витяг складається з 19 сторінок, а надана копія не містить всієї інформації про витяг.

Слід звернути увагу позивача, що витяг з Єдиного демографічного реєстру щодо реєстрації місця проживання, копія посвідчення, копія довідки про присвоєння ідентифікаційного номера не відповідають вимогам копії документу, текст розмитий та не розбірливий.

Позовна заява не містить підтверджень позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Так, за наявності вказаних недоліків позовної заяви провадження у справі не може бути відкрито, позовна заява підлягає залишенню без руху, а позивачу слід надати строк на усунення вказаних в ухвалі недоліків заяви.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. ст. 158,175, 177, 185, 190, 260, 261,353 ЦПК України,

У Х В А Л И В

Відмовити ОСОБА_1 у відкритті провадження в частині вимог до ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову.

Встановити позивачу ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, який не перевищує п`яти днів з дня вручення йому копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 15 днів з дня її складення в частині відмови у відкритті провадження, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвалу складено та підписано 12 липня 2021р.

Суддя