233 Справа № 233/289/21
У Х В А Л А

15 березня 2021 року м. Костянтинівка

Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Каліуш О. В. , розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу № 233/289/21 від 12 листопада 2020 року,

В С Т А Н О В И Л А:

19.02.2021 за заявою ОКП «Донецьктеплокомуненерго» в особі ВО «Костянтинівкатепломережа» видано судовий наказ № 233/289/21 про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОКП «Донецьктеплокомуненерго» в особі ВО «Костянтинівкатепломережа» заборгованості за оплату послуг з теплопостачання за період часу з січня 2018 року по жовтень 2020 року в розмірі 12979,77 грн, індексу інфляції у розмірі 1221,67 грн; 3% річних у розмірі 1031,68 грн, судового збору в розмірі 227,00 грн.

12.03.21 до суду надійшла заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу № 233/289/21, виданого 19.02.2021 за заявою ОКП «Донецьктеплокомуненерго» в особі ВО «Костянтинівкатепломережа».

Відповідно до п.2 ч.5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу, подається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно із ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 4-1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви про скасування судового наказу сплачуться судовий збір в розмірі 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 113 грн 50 коп.

Заявницею заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору, оскільки вона отримує невелику пенсію, та ї майновий стан не дозволяє сплатити зазначені судові витрати.

Розглянувши клопотання заявниці про звільнення від сплати судового збору, прихожу до таких висновків.

Відповідно до ч.1 ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (ч.1).

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч.2).

Згідно з п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Заявницею не надано відомостей про розмір її річного доходу за 2020 рік, а тому, умова для звільнення від сплати судового збору, встановлена ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» щодо перевищення судового збору 5 відсотків розміру річного доходу заявниці є недоведеною.

Крім того, заявницею не подано доказів на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Так, заявницею не надано доказів про відсутність у неї рухомого та нерухомого майна, цінних паперів, заощаджень, тощо.

З довідки № 2105 від 01.03.2021, виданої Костянтинівсько Дружківським об`єднаним управлінням Пенсійного фонду України, вбачається, що заявниця отримує пенсію у розмірі 3390,60 грн на місяць, що на думку суду дає їй можливість сплатити судовий збір у розмірі 113, 50 грн.

Виходячи з наведеного, клопотання заявниці про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

За таких обставин, заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу належить повернути без розгляду.

Керуючись ч.6 ст. 170 ЦПК України,

У Х В А Л И Л А:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу № 233/289/21 від 289/21 від 19 лютого 2021 року повернути заявниці без розгляду.

Повний текст ухвали складено 15 березня 2021 року.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Донецького апеляційного суду через Костянтинівський міськрайонний суд Донецької шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання ухвали.

Суддя: О. В. Каліуш