Справа № 639/4821/21
Провадження № 2/639/1998/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2021 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Труханович В. В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах у м. Харкові Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Харків) про зняття арешту з майна,

ВСТАНОВИВ:

15 липня 2021 року до Жовтневого районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах у м. Харкові Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Харків) про зняття арешту з майна, відповідно до якої він просив суд зняти арешт з всього нерухомого майна ОСОБА_2 , який накладений постановою про арешт майна боржника серія та номер 60254799, виданої 09.10.2019 року старшим державним виконавцем Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах м. Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області Біловой Х.Б., номер запису про обтяження 39149992.

Суд, дослідивши матеріали позовної заяви, приходить до наступного висновку.

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 48 ЦПК України встановлено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

В пункті 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», роз`яснено судам, що позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Позови на захист майнових прав малолітніх та неповнолітніх дітей боржника (засудженого) можуть бути пред`явлені їхніми законними представниками, а у випадках, встановлених законом, органами та особами, яким надано право захищати права, свободи чи інтереси інших осіб (статті 3, 45 ЦПК).

Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3 Закону України від 21 квітня 1999 року № 606-XIV "Про виконавче провадження" (у редакції Закону України від 04 листопада 2010 року № 2677-VI) (далі - Закон про виконавче провадження).

Позивач в своєму позову, зазначає в якості відповідача по справі - Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах у м. Харкові Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Харків), тоді, як повинен бути зазначений стягувач за виконавчим провадженням.

Окрім того, положеннями п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах у м. Харкові Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Харків) з заявою про зняття арешту з майна зверталася ОСОБА_3 , тоді як позивачем по справі є ОСОБА_1 .

Отже, позивачем не було надано до суду доказів на підтвердження вжиття ним заходів досудового врегулювання спору.

Так, позивачу ОСОБА_1 необхідно: 1) визначитися із колом сторін по справі (зазначити в якості відповідача по справі особу, в інтересах якої накладено арешт на майно); 2) надати суду докази на підтвердження вжиття позивачем заходів досудового врегулювання спору.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах у м. Харкові Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Харків) про зняття арешту з майна підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст. ст. 175, 176, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, Законом України «Про судовий збір», суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах у м. Харкові Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Харків) про зняття арешту з майна - залишити без руху.

Надати строк для усунення вказаних недоліків, протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання ухвали у встановлений строк, заява буде йому повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в частині стягнення судових витрат в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня складання повного тексту ухвали. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 19.07.2021 року.

Суддя В.В. Труханович