Ленінський районний суд м.Полтави
Справа № 553/551/21
Провадження № 2/553/536/2021
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 березня 2021 року м.Полтава

Суддя Ленінського районного суду м.Полтави Високих М.С., перевіривши цивільну позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області про визнання права власності на квартиру,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулась до суду із вказаним позовом до відповідача, в якому прохає визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 67,5 кв.м.

Заявлені вимоги вмотивовані позивачем тим, що на підставі договору купівлі-продажу від 26.05.2020 вона є власником нежитлових приміщень у житловому будинку АДРЕСА_2 , зробила їх реконструкцію для покращення своїх житлових умов та переобладнала їх в квартиру. Так як ЖК Української РСР не має норм щодо зворотного переведення нежитлових приміщень в житловий фонд, а чинним законодавством не передбачено чіткої процедури, позивач вирішила звернутись із відповідним позовом до суду.

Перевіривши пред`явлену позовну заяву, вважаю що вона підлягає залишенню без руху, з огляду на наступне.

У відповідності до ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Жодна особа не може бути позбавлена права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

Таким чином, у розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Зміст зазначених у ст.4 ЦПК України підстав для захисту відображений у відповідних нормах статтей, що регулюють ту чи іншу категорію правовідносин. Порушення цивільних прав має проявлятись в активних діях відповідача, невизнання цивільного права, у свою чергу, полягає в пасивному запереченні наявності у особи суб`єктивного цивільного права, зокрема, на майно, на право користування майном, на спадкування, на частину в загальному майні, яке безпосередньо не спричиняє шкоду суб`єктивному праву, але створює невпевненість у правовому статусі носія суб`єктивного права, оспорювання суб`єктивного цивільного права відображає такий стан правовідносин, коли суб`єктивне цивільне право заперечується в юрисдикційному органі.

У відповідності до ст.175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи та повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Вказаних вимог позивачем дотримано не було, зокрема, ціна позову не вказана, спосіб (способи) захисту її прав не визначений, яким чином саме відповідачем були порушені, невизнані чи оспорені її права, не вказано, не зазначено інших відомостей, що необхідні для правильного вирішення спору.

Так, позовна заява не містить відомостей, чи зверталась позивач до органу місцевого самоврядування щодо переведення належних їй нежитлових приміщень в житловий фонд, чи було їй відмовлено у цьому, тощо.

В той же час позовна заява не містить обґрунтування існування спору між сторонами, який підлягає вирішенню в судовому порядку та неможливість позасудового врегулювання порушеного питання.

При цьому, позовна заява має містити перелік документів інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

В порушення вказаної процесуальної норми, з урахуванням змісту позовної заяви та змісту позовних вимог не вказані докази які, вона не може подати разом із позовом або підстави ненадання таких доказів, зокрема, щодо актуальних даних про право власності на 2021 рік, існування спору тощо.

Крім того, у відповідності до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В порушення ч.4 ст.177 ЦПК України до позову не додано документів про сплату судового збору або документів, що підтверджують її звільнення від сплати.

Також позивачем не дотримано вимог ч.1 ст.177 ЦПК України та не додано до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, для вручення відповідачу.

У відповідності до ч.1ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.177 ЦПК України, у відповідності дост.185 ЦПК України вона підлягає залишенню без руху. За наявності зазначених недоліків розгляд справи по суті є неможливим.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175,177,185 ЦПК України, суддя,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області про визнання права власності на квартиру залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який починає свій перебіг з дня отримання позивачем копії даної ухвали.

В разі якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя

Ленінського районного суду м.Полтави М.С. Високих