Справа № 646/7584/20
№ провадження 2/646/771/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.07.2021 Червонозаводський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого - судді Феленка Ю.А.,

за участю секретаря судового засідання Курченко К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження в залі суду в м. Харкові цивільну справу № 646/7584/20 (провадження № 2/646/771/2021) за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

15 грудня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до Червонозаводського районного суду м. Харкова з позовною заявою до Державного нотаріуса Першої Харківської міської державної нотаріальної контори Грошевої О.Ю. та ОСОБА_2 , в якій просила визнати за нею в порядку спадкування за законом після смерті бабусі - ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , право на спадкове майно.

Ухвалою від 17.12.2020 позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

У порядку усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 подала позовну заяву, у якій просила визнати за нею в порядку спадкування за законом після смерті бабусі - ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , право на 16/100 часток житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 .

Обґрунтовуючи позовні вимоги вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її бабуся ОСОБА_3 після смерті якої відкрилася спадщина. Оскільки позивач все своє життя прожила у домі своєї бабусі разом з нею, вона звернулася до державного нотаріуса Першої Харківської міської державної нотаріальної контори Грошевої О.Ю. та подала документи щодо оформлення спадкових справ після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 бабусі ОСОБА_3 , на частку померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 своєї матері ОСОБА_4 , дочки спадкодавця. У відповідь отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з тим, що крім позивача фактично прийняли спадщину інші спадкоємці померлої ОСОБА_3 . Через відсутність документів, які містять повні відомості про осіб, які проживали та були зареєстровані зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, нотаріус позбавлений можливості перевірити коло всіх осіб, що прийняли спадщину та визначити частку заявниці в спадковому майні. Вищенаведене стало підставою для звернення до суду з даною позовною заявою.

Ухвалою від 21.01.2021 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі на 16.02.2021.

15.02.2021 відповідач державний нотаріус Першої Харківської міської державної нотаріальної контори Грошева О.Ю. подала до Червонозаводського районного суду м. Харкова, засобами поштового зв`язку,відзив на позовну заяву. Обґрунтовуючи відзив зазначила, що є неналежним відповідачем у справі, оскільки у неї відсутній будь-який правовий інтерес щодо предмету спору. Вважає, що ні державна нотаріальна контора, ні державний нотаріус, не є зацікавленими особами у правовідносинах, стосовно яких пред`явлено позов і тому не можуть виказувати будь-яких суджень та міркувань стосовно пред`явлених позовних вимог, та надавати оцінку доказам та обставинам якими позивач обґрунтовує позовні вимоги. Просить виключити її з кола відповідачів, справу слухати у відсутність представника нотаріальної контори. Разом з тим, зазначає, що згідно відомостей з Державного реєстру актів цивільного стану громадян, чоловік спадкодавця ОСОБА_3 - ОСОБА_5 , на час своєї смерті - ІНФОРМАЦІЯ_4 проживав за тією ж самою адресою, що і спадкодавець ОСОБА_3 , а саме: АДРЕСА_1 . Проте, документальні дані про його місце проживання саме на час відкриття спадщини разом з ОСОБА_3 відсутні. Також згідно Державного реєстру актів цивільного стану громадян убачається інформація про наявність у спадкодавця сина, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце проживання якого на час звернення заявниці до нотаріуса зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 . Проте, відомості щодо його проживання за цією адресою станом на день відкриття спадщини, ним до нотаріальної контори не надано. Крім того, вбачається наявність у спадкодавця ще однієї онуки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , дочки померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 , яка в свою чергу приходиться дочкою спадкодавцю - ОСОБА_3 . Місце проживання ОСОБА_6 на момент смерті спадкодавця ОСОБА_3 не відомо. Неможливість встановити місце проживання ОСОБА_2 та ОСОБА_6 станом на момент смерті спадкодавця ОСОБА_3 викликана відсутністю домової книги. Так, позивачка не надала нотаріусу домової книги будинку АДРЕСА_1 . З інших джерел встановити їх місце проживання станом на момент відкриття спадщини не уявляється можливим. Аналіз вищезазначених документів дозволяє зробити опосередкований висновок, що окрім заявниці ОСОБА_1 , фактично прийняли спадщину інші спадкоємці померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 : ОСОБА_5 - її чоловік, ОСОБА_2 - її син, ОСОБА_6 - її онука (а.с. 65-67).

15 березня 2021 року позивач подала клопотання про заміну первісного відповідача належним відповідачем, яке ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 15.03.2021 було задоволено, замінено первісного відповідача Державного нотаріуса Першої Харківської міської державної нотаріальної контори Грошеву О.Ю. на належного відповідача Харківську міську раду.

05.05.2021 представник відповідача Харківської міської ради - Грічаніченко В.О. подав до Червонозаводського районного суду м. Харкова, засобами поштового зв`язку, відзив на позовну заяву в якому просив у задоволенні позовних вимог відмовити повністю. Обґрунтовуючи відзив зазначив, що як убачається з відзиву поданого нотаріусом, окрім заявниці ОСОБА_1 фактично прийняли спадщину інші спадкоємці, а саме: ОСОБА_5 , ОСОБА_2 та ОСОБА_6 . Позивач до своєї позовної заяви додає свідоцтва про смерть ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Проте, у позові не міститься жодної інформації щодо наявності/відсутності інших спадкоємців після смерті вищезазначених осіб та прийняття або неприйняття ними спадщини. Також позивач у своєму позові зазначає, що ОСОБА_2 на момент смерті ОСОБА_3 постійно не проживав по АДРЕСА_1 та на даний час місцезнаходження його невідомо. Проте позивач позиваючись саме до ОСОБА_2 зазначає, що відповідач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Жодних доказів, окрім ствердження позивача щодо неприйняття спадщини ОСОБА_2 у позовній заяві не міститься. Таким чином, визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 може порушити права третіх осіб щодо спадкового майна. Разом з тим, враховуючи, що станом на 2016 рік виявлено самовільні прибудови, позивачем не подана технічна документація на вищезазначений будинок, відсутня документація на теперішній час існування житлового будинку по АДРЕСА_1 та збереження його технічних характеристик ставиться під сумнів.

Ухвалою від 30.04.2021 закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті на 27.05.2021.

У судове засідання позивач та її представник не з`явилися, подали до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, у якій просили задовольнити позовні вимоги.

Представник відповідача - Харківської міської ради у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання повторно не з`явився, про час та місце його проведення повідомлявся належним чином шляхом направлення судової повістки про виклик до суду за зареєстрованим місцем проживання, а також викликався до суду через оголошення на офіційному веб-сайті Судової влади України. Причини неявки суду не повідомив, відзив не подав.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлені такі обставини і визначені відповідні до них правовідносини.

Позивач ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_8 в м. Харкові. З 27.10.1995 її місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 9).

Матір`ю ОСОБА_1 є ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим повторно 06.06.1984 Червонозаводським ЗАЦС м. Харкова (а.с. 152).

ОСОБА_4 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_9 є дочкою ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження (а.с. 153).

Рішенням Червонозаводського районного народного суду м. Харкова від 19.12.1985 визнано за « ОСОБА_3 и ОСОБА_9 » право власності на 32/100 ч. домоволодіння, розташованого в АДРЕСА_1 у рівних частках за кожним (а.с. 17-18).

Отже, оскільки долі ОСОБА_8 та ОСОБА_7 є рівними, то кожному з них належить по 16/100 частин від вищевказаного домоволодіння, що також підтверджується довідкою КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради від 20.01.2020 про наявність або відсутність інформації про зареєстровані права на об`єкт нерухомого майна з перевіркою відомостей з відкритих інформаційних ресурсів, відповідно до якої «Алексеевой Лидии Михайловне» на праві спільної часткової власності належить 16/100 житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 14-15).

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , яка є рідною бабусею позивача по материнській лінії, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого повторно 14.01.2020 (а.с. 10).

ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_5 (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_3 , видане повторно 14.01.2020 (а.с. 19)).

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивача ОСОБА_4 , що встановлено зі свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , виданого повторно 14.01.2020 Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) (а.с. 21).

Згідно інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади м. Харкова від 13.07.2020 та 25.03.2021, ОСОБА_1 станом на день смерті - ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Разом з нею були зареєстровані: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_12 (а.с.16, 97).

Станом на день смерті ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ) ОСОБА_1 також була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується інформаційною довідкою з Реєстру територіальної громади м. Харкова від 02.03.2021 (а.с. 80).

Постановою державного нотаріуса Першої Харківської міської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м, Харків) Грошевої О.Ю. від 04.08.2020 №2082/02-31 відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , яка проживала за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки нею не подані документи, які містять повні відомості про осіб, які проживали та були зареєстровані зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, отже нотаріус позбавлений можливості перевірити коло всіх осіб, що прийняли спадщину та визначити частку заявниці в спадковому майні (а.с. 11-13).

ІНФОРМАЦІЯ_14 померла сестра позивача ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_5 , виданого повторно 14.01.2020 Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) (а.с. 20).

Відповідно до відповіді Першої Харківської міської державної нотаріальної контори від 14.04.2021 № 1139/01-16 після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , до нотаріальної контори надійшли:

- 21 травня 2020 року заява № 529 про фактичне прийняття спадщини від ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , яка проживає в АДРЕСА_1 , на підставі якої було заведено спадкову справу № 200/2020,

- 04 серпня 2020 року заява про видачу свідоцтва про право на спадщину від ОСОБА_1 , на підставі якої було видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії 04 серпня 2020 року. Інші заяви в матеріалах спадкової справи відсутні. Свідоцтва про право на спадщину не видавалися.

Після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 було заведено спадкову справу №299/02, до нотаріальної контори надійшли:

- 23 травня 2002 року заява про неприйняття спадщини від ОСОБА_2 , який проживає в АДРЕСА_1 ,

- 28 травня 2002 року заява про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом від ОСОБА_6 , яка проживає в АДРЕСА_1 , на підставі якої було видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом на прості іменні акції. Інші заяви в матеріалах спадкової справи відсутні.

Після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 не заведено спадкову справу.

Після смерті ОСОБА_6 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_14 до нотаріальної контори надійшли:

- 27 липня 2020 року заява про фактичне прийняття спадщини від ОСОБА_1 , на підставі якої було заведено спадкову справу № 322/2020,

- 04 серпня 2020 року заява про видачу свідоцтва про право на спадщину від ОСОБА_1 на підставі якої було видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії 04 серпня 2020 року. Інші заяви в матеріалах спадкової справи відсутні. Свідоцтва про право на спадщину не видавалися.

Згідно ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику в справах про спадкування» спадкові відносини регулюються Цивільним кодексом України (далі - ЦК), законами України від 2 вересня 1993 року N 3425-XII «Про нотаріат», від 23 червня 2005 року N 2709-IV «Про міжнародне приватне право», іншими законами, а також прийнятими відповідно до них підзаконними нормативно-правовими актами. Відносини спадкування регулюються правилами ЦК, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК і строк на її прийняття не закінчився до 1 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом.

Згідно положень п. 4 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України, в редакції 2004 року, цей Цивільний Кодекс застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності, а щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов`язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності.

На час смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , був чинним Цивільний кодекс Української РСР 1963 року, тому на правовідносини щодо спадкування майна після смерті ОСОБА_3 поширюється дія ЦК в редакції 1963 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 524 ЦК Української РСР у редакції 1963 року спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 529 ЦК Української РСР при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. Онуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з їх батьків, хто був би спадкоємцем; вони успадковують порівну в тій частці, яка належала б при спадкоємстві за законом їх померлому родителю.

За змістом ст.ст. 548, 549 цього Кодексу для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. Спадкоємець визнається таким, що прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

При цьому про фактичне прийняття спадщини може свідчити спільне проживання спадкоємця з померлим безпосередньо перед його смертю, наявність у спадкоємця документів померлого, квитанції, свідоцтв тощо.

Судом встановлено, що на час смерті ОСОБА_3 її донька ОСОБА_4 вже померла, тобто в даному випадку онуки спадкують за правом представлення в рівних частках майно, яке б успадкувала їх мати ОСОБА_4 .

Таким чином, з вищевказаних норм законодавства випливає, що спадкоємцями за законом спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_8 є наступні особи:

- чоловік померлої ОСОБА_5 , який є спадкоємцем першої черги;

- син померлої (відповідач по справі) ОСОБА_2 , який є спадкоємцем першої черги;

- онука померлої (позивач по справі) ОСОБА_1 .

ОСОБА_1 має право на спадщину ОСОБА_3 за правом представлення як онука померлої спадкодавиці, оскільки її матері належала б частина у спадщині після смерті її матері, якби вона була би жива на час відкриття спадщини. Однак, мати позивача ОСОБА_4 , яка є донькою померлої спадкодавиці, померла на 1 рік раніше своєї матері, а саме: ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Позивач зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 з 27.10.1995, отже фактично вступила у спадщину, оскільки на момент смерті бабусі була зареєстрована, мешкала та володіла спірним домоволодінням повністю.

У відповідності до пункту 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутись до суду за правилами позовного провадження.

Таким чином, в судовому засіданні доведено той факт, що ОСОБА_1 на день смерті ОСОБА_3 постійно проживала разом з нею за адресою: АДРЕСА_1 , що об`єктивно підтверджується матеріалами цивільної справи.

На час відкриття спадщини за вказаною адресою також проживали чоловік спадкодавиці ОСОБА_5 та син спадкодавиці ОСОБА_2 .

Таким чином, спадщина у вигляді 16/100 часток домоволодіння, які за життя належали ОСОБА_3 , мала бути розподілені між трьома вищевказаними спадкоємцями порівну як це закріплено у ч. 2 ст. 529 Української РСР.

Отже, спадкоємці: ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 мали б отримати кожний по 16/300 часток спадкового домоволодіння.

Позивачем ОСОБА_1 не надано суду належних та допустимих доказів, які б спростовували факти прийняття спадкоємцями ОСОБА_5 та ОСОБА_2 своїх часток спадщини після померлої ОСОБА_3 .

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Враховуючи викладе, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_1 та визнання за нею права власності на 16/300 часток домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті бабусі ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись ст.ст. 524, 529, 548, 549 Цивільного кодексу України в редакції 1963 року, ст.ст. 12, 13, 81, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Харківської міської ради, ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом - задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , право власності на 16/300 часток домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті бабусі ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Червонозаводський районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_6 .

Відповідач 1: Харківська міська рада, місцезнаходження: м. Харків, майдан Конституції, буд. 7, .

Відповідач 2: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Повний текст рішення складено 19.07.2021.

Суддя Ю.А. Феленко