20.07.2021 Справа № 756/1972/20
№756/1972/20
№2-п/756/56/21
УХВАЛА

20 липня 2021 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Шевчука А.В.,

при секретарі - Демченко І.В.

за участі: заявника ОСОБА_1

представника позивача - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 26 лютого 2021 року в справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

встановив:

У квітні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 26.02.2021 року в справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

В обґрунтування своїх вимог заявник посилається на те, що не був належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи та не отримував викликів до суду, а отже не мав можливості подати відзив на позовну заяву.

Крім того, за твердженням заявника, судом першої інстанції при ухваленні заочного рішення не враховано того, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 проживали без реєстрації шлюбу до 2020 року, продовжували і продовжують спілкуватися після припинення стосунків, оскільки мають спільних дітей, а квартира АДРЕСА_1 право на користування якою відповідач втратив за оскаржуваним рішенням суду була придбана за особисті кошти ОСОБА_1 .

Заявник в судовому засіданні підтримав подану заяву вказуючи на недобросовісність ОСОБА_3 , приховування від нього відомостей про розгляд справи в суді, при цьому не надав суду жодного доказу на підтвердження факту проживання за адресою квартири АДРЕСА_1 , наявних спорів щодо права користування, права власності на вказане помешкання на час розгляду справи та ухвалення заочного рішення.

Представник ОСОБА_3 проти заяви про перегляд заочного рішення заперечила вказуючи про відсутність підстав для її задоволення.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Зі змісту та конструкції даної статті вбачається, що лише за наявності сукупності цих двох умов: «відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи» можливо стверджувати про наявність підстав для скасування заочного рішення.

Згідно ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справ інформації щодо їх адреси судова повістка фізичним особам надсилається за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

У матеріалах справи міститься відповідь Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Оболонської РДА від 22.09.2020 року (а.с. 33) з якої вбачається, що ОСОБА_1 зареєстрований за адресою вказаною у позовній заяві, з 31.05.2018 року не змінював свого зареєстрованого місця проживання, за яким і здійснювалися неодноразові виклики в судове засідання.

Згідно ч.1 ст. 131 ЦПК України у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасниками справи на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

За ч. 3 ст. 130 ЦПК України, якщо особу якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання.

Також слід відмітити, що в Україні діє система публікації відомостей про час та місце розгляду справи в мережі Інтернет на сайті "Судова влада" і сторони мають усі можливості з отримання інформації про розгляд їх справи. Отже, позивач та відповідач має цікавитись ходом справи та результатами окремих судових засідань, використовувати засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач неодноразово викликався в судові засідання шляхом направлення судових повісток за адресою його місця реєстрації. Крім того, виклики відповідача в судові засідання дублювалися шляхом оголошення на офіційному сайті "Судова влада України".

Таким чином, судом встановлено, що рішення Оболонського районного суду м. Києва від 26.02.2021 року було винесено без участі відповідача оскільки останній не з`являвся в судові засідання не надаючи підтвердження поважності причини неявки в судове засідання.

Заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення зводиться до зазначення відомостей, які не спростовують позовних вимог та доказів позивача, яким була надана оцінка при ухваленні заочного рішення.

Відомості повідомлені ОСОБА_1 про те, що вони проживали з ОСОБА_3 без реєстрації шлюбу до 2020 року, продовжували і продовжують спілкуватися після припинення стосунків, оскільки мають спільних дітей, а квартира АДРЕСА_1 право на користування якою відповідач втратив за оскаржуваним рішенням суду була придбана за особисті кошти ОСОБА_1 не підтверджені жодними належними та допустимими доказами, існуючими на час ухвалення рішення.

Твердження заявника про те, що він у майбутньому має намір у судовому порядку доводити своє право власності на квартиру АДРЕСА_1 та факт спільного проживання без реєстрації шлюбу з ОСОБА_3 , на думку суду, на даний час, не мають істотного значення для правильного вирішення справи про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням і, не можуть би бути підставою для безумовного скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду в загальному порядку.

За таких обставин, суд не знаходить підстав для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду в загальному порядку, тому заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Керуючись ст.ст. 128, 130, 131, 287, 288 ЦПК України,

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 26 лютого 2021 року в справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,- залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Шевчук