Справа № 289/281/21
Номер провадження 2/289/328/21
УХВАЛА

19.07.2021 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області в складі

головуючого судді Кириленка О.О.,

з участю секретаря судового засідання Науменко І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору приватного нотаріуса Радомишльської районного нотаріального округу Житомирської області Камінської Людмили Василівни, про втрату права вимоги за кредитними договорами, договором іпотеки, скасування записів в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно,

ВСТАНОВИВ:

19 лютого 2021 року позивачі звернулися до суду з вищевказаним позовом.

Ухвалою Радомишльського районного суду від 12.03.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Згідно протокольної ухвали суду від 30.04.2021 підготовче провадження у даній справі закрито та призначено розгляд справи по суті.

12 липня 2021 року представником позивача ОСОБА_1 ОСОБА_4 в порядку ч. 3 ст. 49 ЦПК України подано до суду доповнення до вищевказаного позову. В даному доповненні до позову представник позивача, вважаючи, що розгляд справи по суті ще не розпочато, просить суд визнати відповідача ОСОБА_3 таким, що позбавлений прав вимоги до позивачів, які виникли на підставі кредитного договору №014/7336/74/72305 від 21.04.2006 та кредитного договору №014/7336/82/102403 від 04.01.2007, укладених між ОСОБА_5 та ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» та іпотечного договору, посвідченого приватним нотаріусом Радомишльського районного нотаріального округу Житомирської області Бойком В.М., зареєстрованого в реєстрі 21.04.2006 за № 764, укладеним між ОСОБА_5 та АППБ «Аваль», і додаткової угоди до іпотечного договору, посвідченої приватним нотаріусом Радомишльського районного нотаріального округу Житомирської області Бойком В.М., зареєстрованої в реєстрі 20.01.2007 за № 118, укладеною між ОСОБА_5 та ВАТ «Райффайзен Банк Аваль»; зняти заборону на нерухоме майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , що внесена/накладена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Корольчук О.С. 25.01.2019, номер запису про обтяження 30013448; вилучити запис про державну реєстрацію іпотеки нерухомого майна, номер запису про іпотеку №30033280, зареєстрований 22.04.2006 приватним нотаріусом Радомишльського районного нотаріального округу Житомирської області Бойком В.М., об`єкт обтяження квартира АДРЕСА_1 ; вилучити запис про іпотеку нерухомого майна, що міститься в Державному реєстрі іпотек за реєстраційним номером обтяження №3138040, зареєстрований 04.02.2007 приватним нотаріусом Радомишльського районного нотаріального округу Житомирської області Бойком В.М., об`єкт обтяження квартира АДРЕСА_1 ; зняти заборони на нерухоме майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , що внесені/накладені приватним нотаріусом Радомишльського районного нотаріального округу Житомирської області Камінською Л.В. рішенням про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за індексним номером №45454894 від 11.02.2019, та вилучити в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна запис за № 30226119 щодо підстави виникнення обтяження; вилучити записи про іпотеку нерухомого майна, що міститься в Державному реєстрі іпотек за №30226097, що внесений приватним нотаріусом Радомишльського районного нотаріального округу Житомирської області Камінською Л.В. в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за №45454894 від 11.02.2019, щодо підстави виникнення іпотеки; застосувати строк давності до вимог ОСОБА_3 до спадкоємців - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , які виникли на підставі вищевказаних кредитних договорів, іпотечного договору та додаткової угоди до нього; стягнути з ОСОБА_3 на користь позивачів всі судові витрати. Крім того, представником позивача визначено новий склад учасників, зокрема, окрім відповідача ОСОБА_3 доповнено новим відповідачем, а саме приватним нотаріусом Радомишльського районного нотаріального округу Камінською Л.В., яка в первісній редакції позову була зазначена в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Позивач ОСОБА_1 та його представник в судовому засіданні вказане доповнення до позову підтримали.

Представник відповідача в судовому засіданні проти прийняття до розгляду доповнення до позову заперечував, оскільки воно подано після закінчення підготовчого засідання.

Позивач ОСОБА_2 та третя особа в судове засідання не з`явилися, однак звернулися з клопотаннями про розгляд справи без їх участі.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, вирішуючи питання про прийняття до розгляду та приєднання до матеріалів справи наведеного доповнення до позовної заяви суд виходить з наступного.

Положеннями ч. 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Водночас, прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки (п. 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України).

Згідно з ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Таким чином, вищенаведені норми процесуального закону регламентують принцип диспозитивності судового процесу, згідно з яким особа самостійно здійснює свої процесуальні права та обов`язки без втручання суду.

Стаття 49 ЦПК України визначає процесуальні права та обов`язки сторін, які є рівними.

Водночас, пунктом 2 частини 2 статті 49 ЦПК України визначено, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання.

Відповідно до вимог частини 3 статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Згідно ч. 1 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Отже, наведені вище норми передбачають те, що позивач має право подати письмову заяву про збільшення або зменшення розміру позовних вимог, про зміну предмету або підстави позову, клопотання про залучення співвідповідача або заміну первісного відповідача належним відповідачем, однак лише до закінчення підготовчого засідання.

Натомість, згідно п. 1 ч. 1 ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу.

Статтею 209 ЦПК України передбачено, що завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

Зі змісту зазначеної норми вбачається, що вирішення спору на підставі матеріалів, які зібрані поза межами підготовчого провадження не відповідає завданням, які визначені процесуальним законом для кожної стадії цивільного процесу.

Отже, розгляд справи по суті, за наслідками якого вирішується спір, безпосередньо формується з наслідків підготовчого провадження, в якому остаточно визначається предмет спору, характер спірних правовідносин, позовні вимоги та склад учасників судового процесу.

Згідно із ст. ст. 120, 126 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом. Право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Поновлення та продовження процесуальних строків встановлені статтею 127 ЦПК України, відповідно до якої суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Таким чином, враховуючи стадію судового розгляду даної справи, суд дійшов до висновку, що вказане доповнення до позовної заяви необхідно залишити без розгляду, оскільки воно подано після закінчення підготовчого засідання, а строк підготовчого провадження не може бути поновлений судом навіть за наявності поважних причин, що зумовлено, зокрема, необхідністю дотримання принципів стадійності цивільного процесу та правової визначеності, а також з метою недопущення зловживання процесуальними правами тією чи іншою стороною.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 49, 51, 52, 120, 126, 127, 189, 197, 209, 258-261, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Доповнення до позовної заяви ОСОБА_1 , подане до Радомишльського районного суду 12 липня 2021 року його представником, залишити без розгляду.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Житомирського апеляційного суду безпосередньо або через Радомишльський районний суд Житомирської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О. О. Кириленко