ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
16 липня 2021 року Новотроїцький районний суд
в складі: головуючого судді - Решетова В.В.
секретар судового засідання - Борисенко Н.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження в смт. Новотроїцьке Херсонської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Новотроїцької селищної ради Генічеського району Херсонської області про зняття заборони на нерухоме майно
Позивач ОСОБА_1 вернувся до суду з позовом до Новотроїцької селищної ради Генічеського району Херсонської області про зняття заборони на нерухоме майно, в якому зазначив, що 06.12.2012 року рішенням Новотроїцького районного суду Херсонської області визнано за ним право приватної власності на спадкове майно, житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, розташований в АДРЕСА_1 , належний на прав власності померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 . 18.12.2016 року Розпорядженням Новотроїцькоїх селищної ради №12 «Про перейменування вулиць смт Новотроїцьке та с. Благовіщенка» вулиця Кірова перейменована на вулицю Квітнева. Рішенням №51539257 державного реєстратора Демків І.В. відмовлено у державній реєстрації прав власності у зв`язку з наявністю зареєстрований обтяжень речових прав на нерухоме майно. На даний час ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . З довідки Новотроїцького РВДВС інформація по арешту на майно боржника ОСОБА_1 відсутня. Вважає, що на даний час на належне їй майно (житловий будинок) безпідставно накладено арешт, чим порушені її майнові права щодо розпорядження власністю, тому просить його скасувати.
Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити, надала пояснення аналогічні викладеним в позові, проти заочного розгляду справи не заперечувала.
Представник відповідача у судове засідання не з`явився, причину неявки суду не повідомили, повідомлені завчасно, належним чином про дату, час та місце розгляду справи.
Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив.
Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено, що відповідно до рішення Новотроїцького районного суду Херсонської області від 06.12.2012 року №2118/2517/2012 визнано за ОСОБА_1 право приватної власності на спадкове майно житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що розташований в АДРЕСА_1 , належний на праві приватної власності померлій, ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 /а.п. 7/.
Розпорядженням Новотроїцької селищної ради від 18.02.2016 року №2 «Про перейменування вулиць смт Новотроїцьке та с. Благовіщенка» перейменовано вулицю Кірова на вулицю Квітнева /а.п. 8/.
З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 10.03.2020 року №203519559 вбачається, що на будинок, який розташований в АДРЕСА_1 накладено арешт, який зареєстровано 01.06.2006 року Генічеською державною нотаріальною конторою за №3282219, підстава обтяження: договір застави 20.07.1972, Генічеська районна державна нотаріальна контора, власник будинку ОСОБА_3 /а.п. 10/.
Відповідно до інформації НовотроїцькогоРВ ДРАЦС Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) від 27.01.2021 року №20/167-20 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 /а.п. 12/.
З повідомлення Новотроїцької державної нотаріальної контори Херсонської області від 29.01.2021 року № 42, спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилась, з питання прийняття спадщини ніхто не звертався. Такі відомості також підтверджені Витягом зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 29.01.2021 року №63356562 /а.п. 13, 14/.
Новотроїцький РВ ДВС Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) листом від 04.02.2021 року №1212/149-15 повідомив, що виконавчі провадження відносно ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 на виконання у Новотроїцькому РВДВС станом на 04.02.2021 не перебувають. Інформація щодо накладення арешту на майно по боржнику ОСОБА_1 відсутня /а.п. 15/.
Відповідно «Запису акта про смерть №85 від 24.08.1982 року - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , постійно проживав за адресою АДРЕСА_2 /а.п. 22/.
З інформації Державного нотаріального архіву від 29.06.2021 року №1236/01-21 вбачається, що розпорядження по накладенню та зняттю заборон за 1972-2005 роки Новотроїцькою державною нотаріальною конторою до архіву на зберігання не передавались.
Всі арешти накладені на майно боржників до 2005 року були внесені до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна. В 2005 році Державним підприємством «Національні інформаційні системи України» всі арешти було перенесено до нової редакції Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна.
Згідно Постанови КМУ №1141 від 26.10.2011 року «Про затвердження Порядку ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно» ДП «Національні інформаційні системи» знов перенесли всі арешти до нового реєстру.
Нотаріус може зняти арешт при поданні заяви заявником та рішення суду про зняття арешту. При внесенні відомостей до реєстру заборон було явно помилко внесено невірний номер будинку боржника, з огляду на запис про смерть з якого вбачається, що ОСОБА_3 постійно проживав за адресою АДРЕСА_2 , тому на даний час виникла необхідність у зняття арешту з будинку особи, яка не має відношення до боргу ОСОБА_3 .
Нотаріус з власної ініціативи не має права знімати арешт з боржника в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.
Згідно ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Відповідно до ст. 16 ЦК України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів може бути припинення дії, яка порушує права.
Згідно з п.2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 07.02.2014р. «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав», до позовів, що виникають з приводу нерухомого майна, належать, зокрема, позови про визнання права на таке майно, про витребування майна із чужого незаконного володіння, про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном, не пов`язаних із позбавленням володіння, про встановлення сервітуту, виключення майна з-під арешту, визнання правочину недійсним (незалежно від заявленім вимоги про застосування наслідків недійсності правочину) тощо.
Процедура реєстрації у Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна регламентувалася Положенням про Єдиний реєстр заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 09.06.1999 року №31/5, зареєстрованим в Мінюсті України 10.06.1999 року №364/3657 (зі змінами).
Відповідно до п. 2.1 Положення, підставами для внесення до Реєстру заборон відомостей про накладення (зняття) заборони та арештів на об`єкти нерухомого майна є накладення (зняття) державною нотаріальною конторою, реєстратором заборони відчуження на об`єкти нерухомого майна.
З 01.01.2013 року відповідно до ст. 8, ст. 16 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», п.2 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2013 року № 868, державну реєстрацію прав шляхом внесення записів до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно проводить орган державної реєстрації прав. Державний реєстратор, нотаріус є спеціальним суб`єктом, на якого покладено функції державного реєстратора прав на нерухоме майно у випадку, передбаченому вищевказаним Законом.
Згідно зі ст. 74 Закону України «Про нотаріат», одержавши повідомлення установи банку, підприємства чи організації про погашення позики (кредиту), повідомлення про припинення іпотечного договору або договору застави, а також припинення чи розірвання договору довічного утримання, звернень органів опіки та піклування про усунення обставин, що обумовили накладення заборони відчуження майна дитини, нотаріус знімає заборону відчуження жилого будинку, квартири, дачі, садового будинку, гаража, земельної ділянки, іншого нерухомого майна.
Згідно з п.п.5.1. п.5 гл.15 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року за № 296/5. нотаріус, який накладав заборону, знімає заборону відчуження майна при одержанні повідомлення: кредитора про погашення позики; про припинення (розірвання, визнання недійсним) договору застави (іпотеки); про припинення договору іпотеки у зв`язку з набуттям іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки з рахунок виконання основного зобов`язання, після припинення договору іпотеки у зв`язку з відчуженням іпотекодержателем предмета іпотеки; про припинення, розірвання, визнання недійсним договору ренти, довічного утримання (догляду), спадкового договору; органів опіки та піклування про усунення обставин що обумовили накладення заборони відчуження майна дитини; про скасування рішення суду про оголошення фізичної особи померлою або закінчення п`ятирічного строку з часу видачі свідоцтва про право на спадщину, на майно особи, оголошеної померлою; про смерть другого з подружжя, що склали спільний заповіт; в інших випадках, передбачених законом.
Відповідно до п. 74,75 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2013 № 868. для проведення державної реєстрації обтяжень речових прав на нерухоме майно необхідними документами є документи, що підтверджують виникнення, перехід та припинення обтяжень таких речових прав, та інші документи, визначені цим Порядком. Документами, що підтверджують виникнення, перехід та припинення обтяжень речових прав на нерухоме майно, є: рішення суду щодо обтяження речових прав на нерухоме майно, що набрало законної сили; рішення державного виконавця щодо обтяження речових прав на нерухоме майно; інші акти відповідних органів державної влади та посадових осіб згідно із законом.
Враховуючи те, що нотаріус, як реєстратор не має визначених законодавством підстав для зняття заборони на відчуження об`єкту нерухомого майна - житлового будинку, що розташований в АДРЕСА_1 , за заявою ОСОБА_1 , тому він позбавлений можливості реалізувати свої права власника нерухомого майна в інший, крім судового захисту, спосіб.
Судом встановлено, що відомості про накладення арешту саме на будинок ОСОБА_1 внесені помилково.
На підставі вище викладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.
Керуючись ст.ст. 12, 81, 223, 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, ст.ст. 319, 392 ЦК України, суд
Позов ОСОБА_1 до Новотроїцької селищної ради Генічеського району Херсонської області про зняття заборони на нерухоме майно - задовольнити повністю.
Зняти арешт з житлового будинку з господарськими будовами й спорудами, розташований по АДРЕСА_1 , накладений на підставі обтяження, реєстраційний номер обтяження 3282219, зареєстрований 01.06.2006 року за №3282219 реєстратором: Генічеська державна нотаріальна контора, підстава обтяження: договір застава, 20.07.1972, Генічеська районна державна нотаріальна контора.
Заочне рішення може бути переглянуте Новотроїцьким районним судом за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Апеляційна скарга на рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення безпосередньо до Херсонського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя В.В. Решетов