справа №619/2252/21
провадження №2/619/977/21
21 липня 2021 року м. Дергачі
Дергачівський районний суд Харківської області в складі:
головуючого судді Овсяннікова В.С.,
за участю секретаря судового засідання Матлахової Т.С.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін в м. Дергачі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, -
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .
В обґрунтування позову зазначила, що їй на праві власності належить будинок за адресою: АДРЕСА_1 .
В даному будинку зареєстровані крім неї та відповідачів зареєстровані члени її сім`ї: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .
Відповідачі не є власниками домоволодіння та ніколи не були.
ОСОБА_2 є сестрою її померлого чоловіка, а ОСОБА_3 її син, тобто не є членами сім`ї позивача.
Відповідачі понад 17 років не проживають у її будинку, фактично проживають за іншою адресою яка їй невідома. Їх особистих речей у домоволодінні немає. Перешкод у користуванні домоволодінням вона їм ніколи не чинила.
Рахунки за комунальні послуги вона сплачує самостійно.
Вона не має можливості оформити субсидію, оскільки відповідачі зареєстровані у її будинку.
Самостійно знятися з місця реєстрації відповідачі відмовляються.
У зв`язку з чим просить суд визнати ОСОБА_2 , ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме житловим будинком, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
Ухвалою суду від 27.05.2021 відкрито провадження по даній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
За змістом ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Згідно ч. 5 ст. 279 ЦПК України, зважаючи на відсутність клопотань сторін щодо розгляду справи у судовому засіданні та незначну складність спору, суд не вбачає підстав для проведення судового засідання, а тому справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін за наявними у справі матеріалами.
Відповідачам було запропоновано протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати відзив на позовну заяву та роз`яснено, що розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін проводиться за його клопотанням, яке він може подати в строк для подання відзиву на позов.
Оскільки відповідачі з поясненнями чи запереченнями (відзивом на позов) щодо позовних вимог до суду не звертався, тому суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з наступного.
Судом встановлено і підтверджується матеріалами справи, що згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 27.02.2021 будинок, який розташована за адресою: АДРЕСА_1 , належить ОСОБА_1 (а.с. 25)
Відповідно до довідки виданої виконавчим комітетом Солоницівської селищної ради №193 від 20.04.2021 у зазначеному вище будинку зареєстровані: ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (а.с.21)
Як вбачається з актів депутата Пересічянського округу від 21.04.2021, за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровані у домоволодінні, але фактично не проживають більше 17 років: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . Їх особистих речей у домоволодінні немає. Поштова кореспонденція на їх ім`я не надходить. Вільному доступу до домоволодіння їм ніхто не перешкоджає. (а.с. 19-20)
З пояснень позивача в позовній заяві вбачається, що відповідачі у вказаному будинку не проживають понад 17 років, права власності на будинок у них відсутні.
Таким чином, відповідачі в належному позивачу будинку не проживають, участі в його обслуговуванні не приймають, права власності на будинок не мають, однак залишаються зареєстрованими в належному позивачу будинку.
Права власника житлового будинку (квартири) визначені ст. 383 ЦК України та ст. 150 ЖК України, які передбачають право власника використовувати житло для власного проживання, проживання членів сім`ї, інших осіб і розпоряджатися своїм житлом на власний розсуд.
Обмеження чи втручання у право власника можливе лише з підстав, передбачених законом.
Згідно ст. 319 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, зокрема шляхом усунення перешкод у здійсненні користування майном особами, в яких відпали законні підстави для такого користування.
Відповідно до ст. 71 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.
Згідно ст. 72 ЖК України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Встановлено, що відповідачі без поважних причин не проживають за місцем реєстрації понад 6 місяців, а отже втратили право на користування житловим приміщенням.
Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
У постанові від 16 листопада 2016 року Верховний Суд України у справі № 6-709цс16 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, і зняття з реєстрації та вказав на те, що положення статей 383, 391, 405 ЦК України, статей 150, 156 у поєднанні з ст. 64 ЖК УРСР передбачають право вимоги власника про захист порушеного права власності на житлове приміщення, будинок, квартиру тощо від будь-яких осіб, у тому числі осіб, які не є і не були членами його сім`ї, а положення статті 405 ЦК України, статей 150, 156 ЖК УРСР регулюють взаємовідносини власника жилого приміщення та членів його сім`ї, зокрема у випадку втрати власником права власності, припинення з ним сімейних відносин або відсутності члена сім`ї власника без поважних причин понад один рік.
Відповідно до частини другої статті 406 ЦК України сервітут може бути припинений за рішенням суду на вимогу власника майна за наявності обставин, які мають істотне значення.
Аналіз положень глави 32 ЦК України свідчить, що сервітут це право обмеженого користування чужою нерухомістю в певному аспекті, не пов`язане з позбавленням власника нерухомого майна правомочностей володіння, користування та розпорядження щодо цього майна.
Відповідачі вселилися у спірний будинок в якості членів сім`ї власника будинку і набули право користування чужим майном, яке по своїй суті є сервітутом.
Відповідно до частини другої статті 406 ЦК України сервітут може бути припинений за рішенням суду на вимогу власника майна за наявності обставин, які мають істотне значення.
Відповідачі спільним побутом із позивачем не пов`язані, тому їх право на користування чужим майном підлягає припиненню на вимогу власника цього майна на підставі частини другої статті 406 ЦК України.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір підлягає стягненню з відповідачів.
На підставі ст.ст. 71, 72, 150 ЖК України, ст. 319, 383, 405 ЦК України, керуючись ст.ст. 12, 13, 76, 141, 223, 247, 280-282 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 .
Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , судовий збір в розмірі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні.
Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , судовий збір в розмірі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів до Апеляційного суду Харківської області через Дергачівський районний суд Харківської області.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування (ім`я) сторін (учасників) справи:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , паспорт НОМЕР_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , адреса проживання: АДРЕСА_2 .

Суддя В. С. Овсянніков