ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1467/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" січня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Мицик Ю.С.

при секретарі - Пугач Д.С.,

учасники процесу не з`явилися,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, Головного територіального управління юстиції в м. Києві про зняття арешту, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів, про зняття арешту з майна, мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько заявника - ОСОБА_2 , у зв`язку з чим відкрилась спадщина на будинок за адресою: АДРЕСА_1 .

В грудні 2018 позивач звернувся до приватного нотаріуса, з метою прийняття спадщини після смерті батька, однак перевіряючи інформацію з Єдиного реєстру заборон на відчуження об`єктів нерухомого майна, нотаріус повідомила про те, що на вказаний будинок 22.02.2001 було накладено арешт Першою Київською державною нотаріальною конторою на підставі повідомлення Управління капітального будівництва Київської міської держадміністрації від 16.02.2001 № 046-255.

Листом № 71312/0116 від 13.08.2019 Перша Київська державна нотаріальна контора повідомила, що розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 26.11.2001 року № 2524 «Про ліквідацію управління капітального будівництва Київської міської державної адміністрації» ліквідовано управління капітального будівництва без правонаступника.

Позивач з моменту зведення будинку та по теперішній день зареєстрований та фактично проживає у вказаному домоволодінні.

Оскільки арешт на майно порушує права позивача, зокрема оформити спадкове майно, останній був змушений звернутися до суду з даним позовом.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 25.08.2020 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 15.10.2020 відкрито провадження по справі та визначено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Позивач в судове засідання не з`явився, однак надав заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій просив позов задовольнити з підстав наведених в позовній заяві.

Представник відповідача - Київської міської ради в судове засідання не з`явився, однак надіслав відзив на позовну заяву, в якому просив прийняти рішення відповідно до вимог чинного законодавства, справу розглядати за відсутністю представника.

Відповідач - Головне територіальне управління юстиції в м. Києві в судове засідання свого представника не направив, про розгляд справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду невідомі.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає встановленими наступні факти та відповідні ним правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько заявника - ОСОБА_2 , у зв`язку з чим відкрилась спадщина на будинок за адресою: АДРЕСА_1 . Вказаний будинок належав ОСОБА_2 на праві приватної власності, що підтверджується копією свідоцтва про право власності на жилий будинок, виданого 30.07.2003 Головним управлінням житлового забезпечення Київської міської державної адміністрації.

Відповідно до заповіту від 21.03.2018 померлий ОСОБА_2 заповів все майно ОСОБА_1 .

В грудні 2018 позивач звернувся до приватного нотаріуса, з метою прийняття спадщини після смерті батька, однак, перевіряючи інформацію з Єдиного реєстру заборон на відчуження об`єктів нерухомого майна, нотаріус повідомила про те, що на вказаний будинок 22.02.2001 було накладено арешт Першою Київською державною нотаріальною конторою на підставі повідомлення Управління капітального будівництва Київської міської держадміністрації від 16.02.2001 № 046-255.

Як вбачається із матеріалів справи, Розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 26.11.2001 № 2524 «Про ліквідацію управління капітального будівництва Київської міської державної адміністрації» ліквідовано управління капітального будівництва без правонаступника.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси.

Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися й розпоряджатися своєю власністю.

Згідно із ст. 1 протоколу №11 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Частиною першою ст. 321 ЦК України встановлено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном (ст. 391 ЦК України).

Згідно із ч. 1 ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ч.1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно (ч.1 ст. 1297 ЦК України).

Право власності в Україні повинно спиратися на певний титул (правовстановлюючий документ), для того, щоб бути доведеним перед іншими особами.

Неможливість отримання свідоцтва про право на спадщину позбавляє позивача можливості здійснювати права власника та порушує ч. 1ст. 317 ЦК України, ч.ч. 1, 2 ст. 319 ЦК України.

Постановою Верховного Суду України від 23.01. 2013 року визначено, що у спадкоємця, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, права володіння, та користування спадковим майном виникають з часу відкриття спадщини. Такий спадкоємець може захищати свої порушені права володіння та користування спадковим майном відповідно до глави 29 ЦК України, зокрема і шляхом звільнення спадкового майна з-під арешту.

Оскільки збереження арешту майна чинить позивачу перешкоди у користуванні та розпорядженні успадкованим майном, правові підстави щодо збереження арешту майна, після ліквідації управління капітального будівництва без правонаступника, відсутні, іншого способу поновити своє порушене право позивач немає, тому суд приходить до висновку про задоволення позову, звільнення будинку АДРЕСА_1 з під - арешту.

На підставі викладеного, керуючись ст. 1 протоколу №11 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», ст. 41 Конституції України, ст.ст. 317, 319, 321, 1216, 1296, 1297 ЦК України, ст.ст 141, 209, 258-260, 264-268, 354, пп.15.5 п. 15 Розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської державної адміністрації, Головного територіального управління юстиції в м. Києві про зняття арешту - задовольнити.

Звільнити з-під арешту будинок АДРЕСА_1 , який було накладено на підставі повідомлення, 046-255 від 16.02.2011 Київської міської державної адміністрації УКБ, реєстраційний номер обтяження: № 1453640, тип обтяження: арешт (архівний запис), зареєстрований 09.11.2004 року о 17:28:03 реєстратор: Перша київська державна нотаріальна контора (01135. пр-т. Перемоги, 11) додаткові дані: архівний номер: 3116581КІЕV1, архівна дата: 22.02.2001, дата виникнення: 22.02.2001, № реєстра: 94714-22, внутр. № F24E2C2F52, коментарі: вх.830.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складання.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

СУДДЯ: Ю.С.МИЦИК