19.07.2021 Суддя Глібко О. В..
Справа № 644/5462/21
Провадження № 2/644/2192/21
У Х В А Л А

іменем України

про повернення позовної заяви

19 липня 2021 року м. Харків

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова Глібко О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи ОСОБА_3 , Харківська міська рада про визнання особи такою, що втратила право користування житлом,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_4 звернулася до суду з позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням

Позивач просить визнати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такою, що втратила право користування житловим приміщенням- квартирою АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 15 червня 2021 року позовна заява залишена без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а саме…

В порушення п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, в позовній заяві не зазначена ціна позову, або вказівка на звернення до суду із позовом немайнового характеру.

Пунктом 4 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити в рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів- зміст позовних вимог щодо кожного з них; викладення обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

Відповідно до ст. 175 ЦПК України в позовній заяві позивач викладає і інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Як вбачається з позовної заяви, позивач просить визнати відповідача такою, що втратила право користування вказаною квартирою, зазначає, що вони є сестрами, проте доказів факту родинних відносин між позивачем, відповідачкою та третьою особою ОСОБА_3 не надає.

Крім того, позивачка вказує, що проживає в спірній квартирі в якості наймача за договором житлового найму та разом з нею зареєстровані та постійно проживають п`ять членів її сім`ї. Однак жодного документу, який би підтверджував, що дійсно вона є наймачем спірного житла, ОСОБА_1 не надано.

Не заначено ким відповідачка ОСОБА_2 була вселена в спірну квартиру ( члена сім`ї чи іншої особи) на яких правах та на яких умовах. Так само, як вбачається з копії ордеру, який був виданий на ім`я ОСОБА_6 , на сім`ю зі складом 5 осіб- ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , проте статус останніх в позовній заяві не визначений.

Стаття 391 ЦК України визначає, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Позивач в обґрунтування позову посилається на те, що відповідач втратила право на користування спірним житлом, оскільки проживала в ньому до 06.10.2001 року, не сплачує комунальні платежі, в утриманні житла участі не бере, її особистих речей в квартирі не має, однак в позові не зазначено та не надано доказів на підтвердження вказаних обставин. Також із позовної заяви не вбачається можливим встановити чи є відповідач членом сім`ї позивача. Крім того, по тексту позовної заяви містяться суперечності у зазначенні ім`я відповідачки.

В обґрунтування своїх вимог позивачем надано лише ксерокопію ордеру на спірну квартиру, пред`явником якого вказано ОСОБА_6 , яка померла в 1967 р., а з копії відповіді КЗ «Харківський будинок «Родина» ХМР взагалі не можливо встановити, з яким запитом зверталася ОСОБА_1 до вказаної установи. Суд зазначає, що жодного доказу на підтвердження викладених в позовній заяві обставин, позивачкою та її представником не надано.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (зі змінами та доповненнями), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1-ше січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір», суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

До позовної заяви, долучена квитанція про сплату судового збору за вимогу немайнового характеру в сумі 908 грн. Разом з тим, із вказаної квитанції про сплату судового збору вбачається, що вказану суму сплачено ОСОБА_11 , який не є стороною у справі.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про судовий збір», платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

З викладеного вище вбачається, що платником судового збору має бути саме особа, яка звертається до суду з відповідною заявою.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповідно до ч. ч. 2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях) повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Вказані вимоги Закону позивачем не виконані, копії додатків, які долучені до позовної заяви не засвідчені належним чином.

З матеріалів справи вбачається, що представник позивачки ОСОБА_1 ОСОБА_4 отримав 30 червня 2021 року копію ухвали про залишення позовної заяви без руху, про що свідчить розписка, яка міститься в матеріалах справи.

Протягом встановленого строку для усунення недоліків, станом на 19 липня 2021 року зазначені недоліки позову не усунуті, а тому, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає поверненню позивачці.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 185, 260-261, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи ОСОБА_3 , Харківська міська рада про визнання особи такою, що втратила право користування житлом- визнати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду, враховуючи п. 15.5. Розділу 13 Перехідні положення ЦПК України, через Орджонікідзевський районний суд м. Харкова.

Суддя: О.В. Глібко