КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження: Доповідач - Ратнікова В.М.
№ 22-ц/824/4558/2021
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа № 761/37835/20

11 березня 2021 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Ратнікової В.М.

суддів - Левенця Б.Б.

- Борисової О.В.

при секретарі - Гоін В.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скарги представника третьої особи Державного підприємства «Сетам» Юшко Дмитра Олеговича на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 29 грудня 2020 року про забезпечення позову, постановлену під головуванням судді Саадулаєва А.І., у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє як представник за законом в інтересах малолітньої дочки ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Дрябенко Катерини Артурівни, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Орган опіки і піклування Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, Приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Київської області Мегедь Лора Костянтинівна, Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Державне підприємство «Сетам» про визнання протиправними дій, скасування державної реєстрації прав,-

в с т а н о в и в:

23 листопада 2020 року позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє як представник за законом в інтересах малолітньої дочки ОСОБА_4 звернулись до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_5 , Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Дрябенко Катерини Артурівни, треті особи які не заявляли самостійних вимог щодо предмету спору: Орган опіки і піклування Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, Приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Київської області Мегедь Лора Костянтинівна, Управляння державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Державне підприємство «Сетам» про визнання протиправними дій, скасування державної реєстрації прав.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 29 грудня 2020 року відкрито провадження у справі.

Одночасно з позовною заявою представник позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє як представник за законом в інтересах малолітньої дочки ОСОБА_4 адвокат Бойко Назар Романович подав заяву про забезпечення позову, яку 24 грудня 2020 року було уточнено. З урахуванням уточнень позивачі просили забезпечити позов шляхом накладання арешту на трьохкімнатну квартиру, загальною площею 82,7 кв.м., яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 шляхом заборони будь-яким особам вчиняти дії спрямовані на відчуження нерухомого майна у будь-який спосіб, зокрема, шляхом проведення електронних торгів та зупинення примусової реалізації Державним підприємством «СЕТАМ» нерухомого майна - трьохкімнатної квартири АДРЕСА_1 (номер лоту 458230, виконавче провадження №63762334) на час розгляду справи №761/37835/20 і до набрання рішення суду законної сили.

Зазначав, що спірна квартира належить позивачам на праві спільної часткової власності, однак, їм стало відомо, що дана квартира була передана на реалізацію приватним виконавцем Кравець В.В. з електронних торгів Державного підприємства «Сетам» та, на момент звернення із вказаною заявою, зареєстрована на праві власності за відповідачем на підставі договору дарування від 29.09.2009 року. Договір дарування квартири позивачі не укладали і тому звернулися до суду із даним позовом за захистом своїх порушених прав.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 29 грудня 2020 року заяву про забезпечення позову задоволено повністю.

Накладено арешт на трьохкімнатну квартиру, загальною площею 82,7 кв.м., яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони будь-яким особам вчиняти дії спрямовані на відчуження нерухомого майна у будь-який спосіб, зокрема, шляхом проведення електронних торгів, на час розгляду справи № 761/37835/20 і до набрання рішенням суду законної сили.

Зупинено примусову реалізацію Державним підприємством "Сетам" нерухомого майна, а саме: трьохкімнатної квартири, що розташована за адресою; АДРЕСА_1 (номер лоту 458230, виконавче провадження №63762334), на час розгляду справи № 761/37835/20 і до набрання рішенням суду законної сили.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, 19 січня 2021 року представник третьої особи Державного підприємства «Сетам» Юшко Дмитро Олегович подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 29 грудня 2020 року та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні заяви позивачів про забезпечення позову та стягнути з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 витрати по сплаті судового збору.

Апеляційну скаргу обґрунтовував тим, що ухвала суду першої інстанції від 29 грудня 2020 року постановлена без повного дослідження всіх матеріалів та обставин справи, судом невірно застосовано норми матеріального права та порушені норми процесуального права.

Зазначає, що ч. 11 ст. 150 ЦПК України встановлено пряму заборону забезпечення позову шляхом втручання у проведення торгів, в тому числі, електронних.

Звертає увагу на те, що зупинення продажу арештованого майна може бути застосовано лише якщо до суду подано позов про визнання права власності на це майно і про знаття з нього арешту, проте позивачі звернулись до суду з позовом про визнання дій приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Дрябенко Катерини Артурівни щодо державної реєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_1 протиправними та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, прийнятого приватним нотаріусом.

Вказує на те, що ДП «СЕТАМ» здійснює господарську діяльність пов`язану з реалізацією арештованого майна, метою такої діяльності є отримання підприємством прибутку. Проте, ухвала Шевченківського районного суду міста Києва від 29 грудня 2020 року про забезпечення позову впливає на права та обов`язки ДП «СЕТАМ» та унеможливлює отримання підприємством прибутку, а отже, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд першої інстанції не взяв до уваги інтереси інших осіб, права яких можуть бути порушені, у зв`язку з застосування заходів забезпечення позову.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_2 та ОСОБА_1 адвокат Бойко Назар Романович просив залишити апеляційну скаргу ДП " Сетам" без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін. Посилався на те, що ухвала суду є законною та обгрунтованою, направлена на забезпечення виконання рішення суду у даній справі, у випадку задоволення позову. Невжиття таких заходів забезпечення позову може призвести до утруднення чи неможливості виконання рішення суду.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_3 , яка діє як представник за законом в інтересах малолітньої дочки ОСОБА_4 , просила відмовити ДП " Сетам" у задоволенні апеляційної скарги, ухвалу суду першої інстанції про забезпечення позов - залишити без змін. Зазначала, що доводи апеляційної скарги є безпідставними. Ухвала суду постановлена з дотриманням вимог процесуального права, вжиті судом заходи забезпечення позову є співмірними із заявленими позовними вимогами та направлені на забезпечення виконання рішення суду у даній справ.

В судовому засіданні ОСОБА_3 , яка діє як представник за законом в інтересах малолітньої дочки ОСОБА_4 та її представник адвокат Тропець Оксана Василівна проти доводів апеляційної скарги заперечували, просили ухвалу Шевченківського районного суду м.Києва від 29 грудня 2020 року залишити без змін.

Представник Державного підприємства " Сетам", позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2 та їх представник адвокат Бойко Назар Романович, відповідач ОСОБА_5 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Дрябенко Катерина Артурівна, представник третьої особи Органу опіки і піклування Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, третя особа приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Київської області Мегедь Лора Костянтинівна, представник третьої особи Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з`явились, про день та час слухання справи судом повідомлялись у встановленому законом порядку, причин неявки суду не повідомили, а тому колегія суддів вважає можливим розгляд справи у їх відсутності.

Заслухавши доповідь судді Ратнікової В.М., пояснення учасників справи, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Задовольняючи заяву про забезпечення позову та, накладаючи арешт на трьохкімнатну квартиру, загальною площею 82,7 кв.м, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони будь-яким особам вчиняти дії спрямовані на відчуження нерухомого майна, у будь-який спосіб, зокрема шляхом проведення електронних торгів, на час розгляду справи №761/37835/20 і до набрання рішенням суду законної сили та шляхом зупинення примусової реалізації Державним підприємством «СЕТАМ» вказаного нерухомого майна, суд першої інстанції посилався на те, що вказаний вид забезпечення позову відповідає змісту позовних вимог, невжиття такого заходу забезпечення позову може у подальшому ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду, у випадку задоволення позову. А також унеможливить ефективний захист прав та інтересів позивачів, за захистом яких вони звернулись до суду.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів не може погодитися з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити, передбачених статтею 150 цього Кодексу, заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов може забезпечуватися накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (ч. 3 ст. 150 ЦПК України).

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Відповідно до роз`яснень, викладених у Постанові Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді справ про забезпечення позову» № 9 від 22 лютого 2006 року, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє як представник за законом в інтересах малолітньої дочки ОСОБА_4 звернулись до суду з позовом в якому просили:

визнати протиправними дії приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Дрябенко Катерини Артурівни щодо державної реєстрації права власності (з відкриттям розділу), індексний номер: 49939039 від 29.11.2019 року на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_5 (ІПН: НОМЕР_1 );

скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 49939039 від 29.11.2019 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Дрябенко Катериною Артурівною.

Забезпечуючи вказаний позов способом накладання арешту на квартиру АДРЕСА_1 шляхом заборони будь-яким особам вчиняти дії спрямовані на відчуження нерухомого майна, у будь-який спосіб, зокрема шляхом проведення електронних торгів, на час розгляду справи №761/37835/20 і до набрання рішенням суду законної сили, суд першої інстанції не врахував вимоги ч.1 ст. 150 ЦПК України, яка визначає, що накладення арешту на майно, заборона вчиняти певні дії є самостійними видами забезпечення позову і накладення арешту на майно не забезпечується шляхом заборони вчиняти певні.

З огляду на те, що позивачі звернулись до суду з позовом немайнового характеру, колегія суддів приходить до висновку що вжитий судом першої інстанції вид забезпечення позову - накладення арешту на квартиру, є неспівмірним із заявленими вимогами, що відповідає правовим висновкам, викладеним в постанові Верховного Суду від 19 червня 2019 року у справі № 201/12570/18 та в постанові Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 127/220/19, в яких вказано, що вид забезпечення позову - "накладення арешту на квартиру" неспівмірний із предметом позову "про визнання протиправним і скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, скасування запису про право власності".

З огляду на зазначене вище, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про відсутність підстав вважати, що незастосування вказаних в заяві ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє як представник за законом в інтересах малолітньої дочки ОСОБА_4 заходів забезпечення позову, а саме накладення арешту на квартиру може утруднити або взагалі унеможливити виконання можливого рішення суду у даній справі і доводи апеляційної скарги про неправильність висновків суд першої інстанції в цій частині є обгрунтованими.

Не грунтується та вимогах закону і висновок суду першої інстанції про наявність підстав для забезпечення вказаного позову також і шляхом зупинення примусової реалізації Державним підприємством «СЕТАМ» вказаного нерухомого майна з огляду на те, що відповідно до вимог ч.11 ст. 150 ЦПК України, не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які підлягають в (або мають наслідком) припиненні, відкладенні, зупиненні чи іншому втручанні у проведення конкурсу, аукціону, торгів, тендера чи інших публічних конкурсних процедур, що проводяться від імені держави (державного органу), територіальної громади (органу місцевого самоврядування) або за участю призначеного державним органом суб`єкта у складі комісії, що проводить конкурс, аукціон, торги, тендер чи іншу публічну конкурсну процедуру.

Згідно ч. 5 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується шляхом зупинення продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

З урахуванням зазначеного, колегія суддів приходить до висновку про те, що зупинення продажу арештованого майна є спеціальним видом забезпечення позову, який застосовується лише при подачі позову про визнання права власності на вказане майно і про зняття з нього арешту.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє як представник за законом в інтересах малолітньої дочки ОСОБА_4 звернулась до суду з позовом про визнання протиправними дій приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Дрябенко Катерини Артурівни щодо державної реєстрації права власності (з відкриттям розділу), індексний номер: 49939039 від 29.11.2019 року на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_5 (ІПН: НОМЕР_1 ) та про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 49939039 від 29.11.2019 року прийнятого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Дрябенко Катериною Артурівною. Тобто, позивачі не звертались до суду з позовними вимогами про визнання права власності на вказане майно і про зняття з нього арешту, а тому відсутні визначені процесуальним законом підстави для вжиття такого виду забезпечення позову, як зупинення примусової реалізації Державним підприємством «СЕТАМ» нерухомого майна - квартири АДРЕСА_1 . Доводи апеляційної скарги про невідповідність висновків суду першої інстанції в цій частині вимогам закону є обгрунтованими.

Згідно вимог ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю та ухвалення нового рішення є:1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга представника третьої особи Державного підприємства «Сетам» Юшка Дмитра Олеговича підлягає задоволенню, ухвала Шевченківського районного суду від 29 грудня 2020 року підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову в задоволенні заяви представника позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє як представник за законом в інтересах малолітньої дочки ОСОБА_4 адвоката Бойка Назара Романовича про забезпечення позову способом накладання арешту на трьохкімнатну квартиру, загальною площею 82,7 кв.м., яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 шляхом заборони будь-яким особам вчиняти дії спрямовані на відчуження нерухомого майна у будь-який спосіб, зокрема, шляхом проведення електронних торгів та зупинення примусової реалізації Державним підприємством «СЕТАМ» вказаного нерухомого майна.

Керуючись ст.ст. 149, 150, 367, 368, 374, 376, 381-384 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника третьої особи Державного підприємства «Сетам» Юшка Дмитра Олеговича задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду від 29 грудня 2020 року скасувати та ухвалити нове судове рішення.

У задоволенні заяви представника позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє як представник за законом в інтересах малолітньої дочки ОСОБА_4 адвоката Бойка Назара Романовича про забезпечення позову - відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини постанови, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 12 березня 2021 року.

Головуючий: Судді: