№ 207/590/21
№ 2/207/765/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2021 року суддя Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області Бистрова Л.О., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 до Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» про розірвання кредитного договору,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська перебуває цивільна справа № 207/3253/20 (провадження № 2/207/112/21) за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

10 березня 2021 року до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» про розірвання кредитного договору.

Згідно ст. 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Зустрічна позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України, а тому не може бути прийнята у провадження без усунення недоліків.

Представник ОСОБА_1 адвокат Топорков Д.В. просить звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору в зв`язку з його важким фінансовим становищем та відсутності можливості сплатити судовий збір.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.

Згідно ст.8 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011р. №3674-VI зі змінами, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 29 постанови «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року, із змінами і доповненнями, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як вбачається з матеріалів справи, на підтвердження доводів того, що матеріальний стан ОСОБА_1 перешкоджає сплатити судовий збір у встановленому законодавством розмірі, представник ОСОБА_2 посилається на те, що на момент подання зустрічного позову, ОСОБА_1 не має грошових коштів для сплати судового збору за подання до суду позову немайнового характеру. Разом з тим, ОСОБА_1 в порушення ст. 12 ЦПК України, не надає суду доказів на підтвердження тяжкого матеріального становища, на підставі яких суд мав би можливість, відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», дійти висновку про звільнення від сплати судового збору. Зокрема, не надано належних та допустимих доказів на підтвердження майнового стану позивача.

Враховуючи викладене, вважаю, що підстави для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви до суду відсутні, подане з цього приводу клопотання задоволенню не підлягає.

Згідно з ч.4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом. Таким спеціальним законом є Закон України «Про судовий збір».

Відповідно до ч.2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (тобто 908,00 грн.).

З огляду на наведене, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір та надати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Відповідно до ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 353 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Зустрічну позовну заяву представника ОСОБА_1 адвоката Топоркова Дмитра Володимировича до Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» про розірвання кредитного договору залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунути недоліки, викладені в ухвалі в строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в іншому випадку заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Л.О.Бистрова