Провадження №2/523/450/21
У Х В А Л А

"29" червня 2021 р. м. Одеса

Суворовський районний суд міста Одеси у складі:

головуючого судді - Мурманової І.М.

за участю секретаря судових засідань Нестеренко Л.В.,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду № 6 в м. Одесі клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Горбачової Наталії Володимирівни про забезпечення позову шляхом накладення арешту,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Суворовського районного суду м. Одеси перебуває на розгляді цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , комунального підприємства «Агенція реєстраційних послуг», публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», Державного підприємства «Прозорро.Продажі», товариства з обмеженою відповідальністю «ТАБ ЮА», ОСОБА_3 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет позову на стороні позивача, ОСОБА_4 , про визнання протиправним та скасування рішення, визнання незаконним та скасування запису про право власності, визнання недійсним відкритих торгів (аукціону).

Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 11.10.2019 року відкрито провадження по справі за вказаними вимогами та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Чергове судове засідання у справі призначено на 21 липня 2021 року.

На адресу суду 24.06.2021 року (вх. 18684) надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 адвоката Горбачової Наталії Володимирівни про забезпечення позову шляхом накладення арешту. В обґрунтування заяви адвокат зазначила, що предметом розгляду цивільної справи є: визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора, визнання незаконним та скасування запису про право власності, визнання недійсним відкритих торгів (аукціону). Представник зазначає, що за результатом електронних торгів (аукціону), оформлених протоколом електронного аукціону № UA-EA-2020-11-30-000004b від 09.12.2020 року, відбувся продаж активів, серед яких і спірний об`єкт нерухомості, а саме: квартира АДРЕСА_1 . Представник позивача зазначає, що 02.06.2021 року ПАТ «Дельта Банк» і ТОВ «ФК «МАНІБІГУТ» уклали договір купівлі-продажу спірного об`єкту нерухомості. В подальшому, згідно договору купівлі-продажу від 15.06.2021 року ТОВ «ФК «МАНІБІГУТ» продав, а ОСОБА_5 купив спірну квартиру, яка є предметом розгляду даної цивільної справи. На підставі викладеного представник позивача зазначає, що оскільки, спірний об`єкт нерухомості вже два рази було продано, то існує ризик і подальшого відчуження майна на користь третіх осіб, що в результаті призведе до неефективного захисту порушених прав позивача у справі, а відтак просить забезпечити позов шляхом накладення арешту.

Дослідивши заяву про забезпечення позову, суд дійшов висновку, що подана позивачем заява про забезпечення позову відповідає приписам та вимогам встановленим ст. 151 ЦПК України, таким чином вона підлягає невідкладному розгляду.

Судом встановлено, що предметом позовних вимог є: квартира, яка зараз відчуджена на користь ОСОБА_5 . Так, на підставі договору купівлі-продажу, переможець електронних торгів ТОВ «ФК «МАНІБІГУТ» продав, а ОСОБА_5 купив квартиру АДРЕСА_1 .

Згідно до ч.1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом, не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч.2 ст.149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб - п.1 ч.1 ст.150 ЦПК України, та забороною вчиняти певні дії п.2 ч. 1 цієї ж статті.

В силу вимог ч.3 ст.150 ЦПК України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 року №9, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові № 6 -605 цс16 від 25.05.2016 року, винесеної за результатами перегляду рішення Апеляційного суду м. Києва та ухвали Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Метою забезпечення позову, згідно з вказаною постановою, є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Разом з тим, суд враховує, що заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Суд зазначає, що вжиття заходів забезпечення позову не порушує принципів змагальності і рівності перед законом, оскільки мета забезпечення позову це тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання рішення, а також перешкоджання завдання шкоди позивачу.

У відповідності до ч.1-3 ст. 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: 1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

З матеріалів справи, вбачається, що позивач зареєстрований на території України, а саме: за адресою спірного об`єкта нерухомості, в матеріалах справа відсутні документи на підтвердження того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідачу, крім іншого, судом приймається до уваги факт того, що відповідає є пенсіонером та має другу групу інвалідності, у зв`язку з чим, судом вказане питання одночасно з вирішенням питання щодо забезпечення позову не вирішується.

Вивчивши матеріали справи, заяву про забезпечення позову, суд дійшов висновку, що вимоги стосовно забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірний об`єкт нерухомості, є обґрунтованими, законними та співрозмірними із заявленими позовними вимогами, оскільки спір між сторонами виник з приводу вказаного нерухомого майна, невжиття заходів забезпечення позову може зробити неможливим виконання рішення суду у випадку його постановлення на користь позивача, оскільки спірний об`єкт нерухомості до розгляду спору по суті може бути відчужений на користь третіх осіб, а відтак порушить права позивача на судовий захист та останньому для відновлення прав необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, а забезпечення позову навпаки виступають запорукою виконання можливого рішення суду.

Керуючись ст.ст. 8, 151, 153, 353 ЦПК України, ст.ст. 1, 4, 6 Закону України «Про судовий збір», суддя,-

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Горбачової Наталії Володимирівни про забезпечення позову задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000.

Копію ухвали для виконання направити до Управління державної реєстрації юридичного департаменту Одеської міської ради.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Оскарження ухвали не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку. Апеляційна скарга подається учасниками справи до Одеського апеляційного суду через Суворовський районний суд м.Одеси протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Суддя: