Єдиний унікальний номер 243/9446/18
Номер провадження 22-ц/804/1124/21

У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

18 березня 2021 року м. Бахмут

Суддя Донецького апеляційного суду Гапонов А.В., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 22 лютого 2021 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до АТ КБ «ПриватБанк», третя особа: Національне агентство з питань запобігання корупції, про визнання незаконним та скасування наказу про дисциплінарне стягнення, визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу та моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

22 лютого 2021 року рішенням Слов`янського міськрайонного суду Донецької області (повний текст якого було складено 26 лютого 2021 року) позовні вимоги ОСОБА_1 до АТ КБ «ПриватБанк», третя особа: Національне агентство з питань запобігання корупції, про визнання незаконним та скасування наказу про дисциплінарне стягнення, визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу та моральної шкоди залишено без задоволення.

На вказане рішення ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу.

По справі не можливо відкрити апеляційне провадження з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч.1, п/п 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Крім того, відповідно до ч.1, п/п 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, справляється судовий збір в розмірі: 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п/п 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який встановлений законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Позов подано до суду у вересні 2018 року.

Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» з 1 січня 2018 року встановлено прожитковий мінімум на одну особу з розрахунку на місяць для працездатних осіб 1762,00 гривні.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону № 3674-VI За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п.13 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо в позовній заяві об`єднано кілька самостійних вимог майнового характеру, пов`язаних між собою, то, враховуючи, що об`єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог (пункт 10 частини першої статті 80 ЦПК). При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Постановою Верховного Суду від 28.11.2018 у справі № 761/11472/15-ц було визначено, що вимога про відшкодування моральної шкоди також є майновою вимогою, оскільки позивач її визначив у грошовому вимірі.

Крім того, своєю ухвалою від 13.05.2019 року у справі № 511/847/17 Верховний Суд у складі Касаційного цивільного суду залишив без руху касаційну скаргу у зв`язку з несплатою судового збору за вимогу про визнання незаконними та скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності, тобто зазначена вимога не є пільговою відповідно до ст. 5 ЗУ «про судовий збір» і повинна бути оплачена судовим збором як немайнова вимога.

Таким чином, позовна заява, подана позивачем ОСОБА_1 серед інших містить одну вимогу майнового характеру та одну вимогу немайнового характеру, які оплачуються судовим збором.

-За вимогу майнового характеру про стягнення моральної шкоди: 1762 х 0,4 = 704, 80 грн;

-За вимогу немайнового характеру про визнання незаконним та скасування наказу про дисциплінарне стягнення 1762 х 0,4 = 704, 80 грн.

Тобто, за подання позовної заяви сплаті підлягала загалом сума 1409, 60 грн, яка і була сплачена позивачем (т. 2, а.с.25).

Враховуючи наведене, за подання апеляційної скарги необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 2 114,40 грн (1409, 60 ?150%).

До апеляційної скарги не долучено документу, що підтверджує сплату судового збору за подання апеляційної скарги. Натомість, до апеляційної скарги долучено клопотання адвоката Клочкової О.М., яка діє в інтересах ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору на підставі ЗУ «Про судовий збір», оскільки справа відноситься до трудових спорів, крім того, позивач не має можливості сплатити судовий збір, оскільки не працює.

Згідно із ч. 2 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно із ч.1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до п.29 Постанови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно ст. 10 ЦПК України (в редакції 2014 року, що кореспондується зі ст.12 чинного ЦПК України) повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Основна умова, за якою може мати місце відстрочка чи розстрочка, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений суду достовірними доказами.

Європейський суд з прав людини у рішенні по справі "Креуз проти Польщі" (Case of Kreuz v. Poland)" від 19.06.2001 року окремо наголосив, що "характеристики судового провадження, як справедливість, відкритість та невідкладність, насправді не мають жодної цінності, якщо таке провадження передусім не порушено. І в цивільних справах навряд чи можна уявити верховенство права без можливості мати доступ до суду".

Проте, Європейський суд з прав людини при розгляді справ, пов`язаних із необхідністю сплати судового збору виходить з того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення Європейського суду з прав людини "Справа Ейрі" від 09.10.1979 року).

Отже, обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний матеріальний стан заявника для цілей відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника. Доводи про відсутність можливості сплати коштів самі по собі не можуть бути підставою для відстрочення сплати судового збору, оскільки заявник має не лише навести обставини, які свідчать про його скрутне матеріальне становище, але й подати до суду відповідні докази.

Дослідивши клопотання представника позивача, суд встановив, що ОСОБА_1 не надано суду належного та допустимого доказу на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Враховуючи наведене, апелянту пропонується сплатити суму судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 2 114,40 грн, або надати до суду докази, що підтверджують його скрутне матеріальне становище.

Судовий збір підлягає сплаті за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: Донецьке ГУК/Марiуполь. МТГ/Г22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37967785

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA0005686

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Донецький апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником фізичною особою ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, тобто апеляційну скаргу необхідно залишити без руху та надати строк десять днів з дня вручення ухвали апеляційного суду для сплати судового збору в розмірі 2 114,40 грн або надати до суду докази, що підтверджують скрутне матеріальне становище апелянта.

Керуючись ч. 1, 2 ст. 185, ч. 2 ст. 357 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що в разі не усунення недоліків апеляційної скарги у десятиденний строк з дня вручення копії ухвали суду, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Донецького апеляційного суду А.В. Гапонов