Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
394/171/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 березня 2021року суддя Новоархангельського районного суду Кіровоградської області Партоліна І. П. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю та зміну черговості одержання права на спадкування,-

В С Т А Н О В И В :

До Новоархангельського районного суду Кіровоградської області звернулась ОСОБА_1 до ОСОБА_2 із позовом про встановлення факту проживання однією сім`єю та зміну черговості одержання права на спадкування.

Свої вимоги позивач мотивує тим, що вона спільно проживала однією сім`єю без реєстрації шлюбу із березня 1991 року із ОСОБА_3 до дня смерті останнього, яка настала ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина , до складу якої входять дві земельні ділянки по 5,09 га кожна, які розташовані на території Тишківської сільської ради Добровеличківського району Кіровоградської області.

При зверненні до нотаріуса з приводу реалізації своїх спадкових прав на майно, яке залишилось після смерті ОСОБА_3 , вона дізналась що спадщину після смерті останнього по закону прийняла його дочка ОСОБА_2 , як спадкоємець першої черги.

Із роз`яснень нотаріуса позивачу стало відомо про те, що у разі доведення позивачем факту спільного проживання з покійним ОСОБА_3 за рішенням суду, вона може бути включена до четвертої черги спадкоємців за законом, а у разі укладення договору про зміну черговості спадкування з спадкоємцем ОСОБА_3 , першої черги спадкування за законом, може одержати право на спадкування разом із спадкоємцем першої черги спадкування за законом.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд приходить до наступного висновку.

Частиною першою статі 4ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Однією із умов реалізації права особи на пред`явлення позовної заяви є дотримання вимог підсудності.

Територіальна підсудність визначається колом цивільних справ у спорах, вирішення яких віднесено до повноваження суду першої інстанції (ст. ст. 26-30 ЦПК України).

Частиною 1 статті 30 ЦПК України передбачено, що позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Згідно пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Статтею 8 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» визначено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

Відповідно до п. 42 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01.03.2013 року № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Згідно з положеннями ст.181ЦК України до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (ст.358 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності, та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК України); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Аналогічне правило зазначено і в постановах Верховного суду від 23.01.2018 року у справі № 460/4286/16-ц та від 16.05.2018 у справі № 640/16548/16-ц до позовів, що виникають з приводу нерухомого майна, належать, зокрема, позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК України); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Заявлений позивачем позов за своєю суттю зводиться до вимог про вирішення питання спадкування земельних ділянок, які розташовані на території Тишківської сільської ради Добровеличківського району Кіровоградської області і позивачу слід встановити факт сумісного проживання однією сім`єю, як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу та змінити черговість одержання права на спадкове майно в порядку спадкування.

Відтак, предметом даного спору є нерухоме майно, а саме земельні ділянки площею 5,0914га кадастровий номер :02:001:0015 та площею 5,09га кадастровий номер :02:001:0014, які розташовані на території Тишківської сільської ради Добровеличківського району Кіровоградської області.

Враховуючи вищенаведене та те, що позивачем пред`явлено позов про встановлення факту сумісного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та змінити черговість одержання права на спадкування, предметом спору якого є нерухоме майно, а саме земельні ділянки площею 5,0914га кадастровий номер :02:001:0015 та площею 5,09га кадастровий номер :02:001:0014, які розташовані на території Тишківської сільської ради Добровеличківського району Кіровоградської області, для якого положеннями ст.30 ЦПК України встановлена виключна підсудність, тобто за місцем знаходження майна або його основної частини.

Згідно п.1ч.1ст.31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Спори між судами про підсудність, згідно ст.32 ЦПК України, не допускаються.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про необхідність передачі вищевказаної цивільної справи за підсудністю до Добровеличківського районного суду Кіровоградської області, оскільки вищезазначене нерухоме майно знаходиться на території Добровеличківського району Кіровоградської області.

Керуючись ст.ст.30, 31, 32 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю та зміну черговості одержання права на спадкування передати для розгляду Добровеличківському районному суду Кіровоградської області.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення в порядку визначеному ст. 354, 355 ЦПК України.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження.

Суддя :