Єдиний унікальний номер: 379/560/21
Провадження № 2-о/379/22/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2021 рокум.Тараща

Таращанський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Музиченко О. О.,

за участю:

секретаря судового засідання Бакал O.A.,

заявниці ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 3 в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Таращанська міська рада Київської області, про встановлення факту, що має юридичне значення, - факту родинних відносин,

В С Т А Н О В И В:

Заявниця ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, - факту родинних відносин. В обґрунтування заяви зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її дядько - ОСОБА_2 , 1947 року народження, який на момент смерті проживав у АДРЕСА_1 . Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно, зокрема, на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 . Вона, як племінниця покійного ОСОБА_2 , є спадкоємицею п`ятої черги за законом, звернулася до державного нотаріуса Таращанської районної державної нотаріальної контори Київської області Білик М.В. із заявою про прийняття спадщини. Проте, нотаріус повідомила про неможливість визнання її спадкоємцем спадкового майна ОСОБА_2 , оскільки нею не підтверджено факт їх родинних відносин зі спадкодавцем, рекомендовано звернутися із цим питанням до суду. Через неможливість документального підтвердження факту наявності родинних відносин між заявницею та померлим дядьком, що необхідно їй для оформлення її спадкових справ як спадкоємиці за законом п`ятої черги, остання звернулась до суду з даною заявою, в якій просить встановити факт родинних відносин між нею та її дядьком, а саме те, що вона - ОСОБА_1 - є рідною племінницею померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 30.06.2021 дану справу прийнято до розгляду та відкрито в порядку окремого провадження; витребувано належно засвідчену копію спадкової справи; розгляд справи призначено на 13 год. 00 ха. 15 липня 2021 року (а.с.25-26).

Заявниця ОСОБА_1 в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, надала пояснення, аналогічні викладеному у заяві, та додатково зазначила, що її померлий дядько ОСОБА_2 не мав інших родичів, крім неї, його дружина померла, дітей він не мав. Перешкодою в оформлені спадкових прав є виключно те, що не збереглося свідоцтво про народження її матері ОСОБА_3 , яка після заміжжя змінила прізвище на « ОСОБА_4 », та свідоцтво про народження дядька ОСОБА_2 .

Представник заінтересованої особи Таращанської міської ради Київської області в судове засідання не з`явився, про день, час і місце розгляду справи повідомлені належно і завчасно згідно вимог чинного законодавства (а.с. 30). 13.07.2021 до суду надійшла з Таращанської міської ради заява за підписом міського голови Кривошеєва М. з проханням розглянути справу без участі їхнього представника, проти задоволення заяви не заперечують (а.с.55).

За положенням частини 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання учасників справи за умови їх належного повідомлення про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Заслухавши пояснення заявниці, свідків, вивчивши матеріали цивільної справи, дослідивши усі надані докази та матеріали спадкової справи, перевіривши викладені у заяві обставини, судом встановлено наступні фактичні обставини та визначено зміст правовідносин.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що вбачається з наявної у матеріалах справи копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 13).

ОСОБА_2 по день смерті проживав у будинку АДРЕСА_1 , що підтверджується копією довідки № 3419, виданої 04.12.2020 сектором реєстрації місця проживання фізичних осіб відділу «Центр надання адміністративних послуг» Таращанської міської ради Київської області (а.с.35, матеріали спадкової справи).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на належне йому майно, зокрема на: житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , ? частка якого належала ОСОБА_2 на підставі Свідоцтва про спадщину за законом, виданого державним нотаріусом Таращанської нотаріальної контори Лосіцькою Л.П. за реєстровим № 684 від 06.05.1987 (а.с.15). Як випливає із матеріалів спадкової справи, інші ? частки вказаного житлового будинку належала ОСОБА_2 після смерті його матері ОСОБА_5 .

З матеріалів спадкової справи №70/2020 відносно майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , копія якої міститься у справі, вбачається, що єдиним спадкоємцем за законом на спадкове майно після смерті ОСОБА_2 є ОСОБА_1 , оскільки повідомленням державного нотаріуса Таращанської державної нотаріальної контори Київської області Білик М.В. ОСОБА_6 було повідомлено, що для прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2 необхідно надати рішення суду про факт спільного проживання із спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини. Проте, в матеріалах спадкової справи відсутнє таке рішення суду про встановлення факту спільного проживання ОСОБА_7 із спадкодавцем ОСОБА_2 та/або відповідне свідоцтво про право на спадщину після померлого. Інших спадкоємців за законом, які прийняли спадщину, немає (матеріали спадкової справи а.с.33-54).

Так, з метою оформлення своїх спадкових справ, як спадкоємця за законом, заявниця зверталась до державного нотаріуса Таращанської районної державної нотаріальної контори Київської області Білик М.В., однак, отримала від нотаріуса постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 29.05.2021 за № 85/02-31 у зв`язку з відсутністю підтвердження факту встановлення родинних стосунків із спадкодавцем (а.с.18).

Судом встановлено, що згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 13.08.1966 Таращанською міською радою, заявниця ОСОБА_8 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Тараща Київської області. Батьками заявниці зазначені ОСОБА_9 та ОСОБА_10 (а.с.6).

При укладенні шлюбу 28.04.1990 заявниця змінила своє прізвище із « ОСОБА_4 » на прізвище чоловіка - « ОСОБА_11 », що підтверджено копією довідки, виданої органом реєстрації актів громадянського стану Таращанського районного управління юстиції Київської області, актовий запис № 39 (а.с.8).

Після розірвання шлюбу 25.04.1995 заявниця не змінювала прізвище та залишилась - « ОСОБА_11 », що підтверджено копією довідки, виданої органом реєстрації актів громадянського стану Таращанського районного управління юстиції Київської області, актовий запис № 40 (а.с.8) та копією свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_3 , виданого відділом реєстрації актів громадянського стану Таращанського району Київської області 25.04.1995 (а.с.9).

При укладенні шлюбу 19 квітня 2007 року заявниця змінила своє прізвище із « ОСОБА_11 » на прізвище чоловіка - « ОСОБА_12 », що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_4 , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Таращанського районного управління юстиції Київської області 19.04.2007 (а.с.10).

Як зазначено заявницею, її мати - ОСОБА_10 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_5 , а.с.12), була рідною сестрою померлого ОСОБА_2 , проте даний факт не має документального підтвердження, оскільки відсутній актовий запис про народження ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , що вбачається з повідомлення Державного архіву Київської області від 21.12.2020 за № 01-43/2580 - «... у книзі актових запитів про народження у вищезазначеному населеному пункті за вказаний період, яка збереглася повністю, запитувані відомості відсутні» (а.с.16).

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , суду показав, що він знає цю родину з 1969 року, мешкає по сусідству зі ОСОБА_1 , а також був сусідом і разом працював на одному підприємстві з покійним ОСОБА_2 . Матір ОСОБА_14 - ОСОБА_15 - рідна сестра покійного ОСОБА_2 , вони завжди тісно спілкувались. ОСОБА_2 не мав дітей, його дружина померла і він до смерті мешкав один.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , суду показав, що він проживає по АДРЕСА_2 , родина Сервінських - його найближчі сусіди. Ствердив, що ОСОБА_1 - племінниця померлого ОСОБА_2 , матір заявниці ОСОБА_17 - рідна сестра ОСОБА_2 , інших родичів у останнього не було.

Отже, надані заявницею докази у своїй сукупності підтверджують вказані нею у заяві обставини.

При вирішенні заяви суд керується наступними нормами права.

Відповідно до статті 124 Конституції України правосуддя в Україні здійснюють виключно суди.

Згідно з приписами статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який, зокрема, вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Стаття 13 Конвенції гарантує кожному, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, право на ефективний спосіб юридичного захисту в національному органі.

Водночас, у пункті 36 рішення від 09 грудня 2010 року у справі «Буланов і Купчик проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право звернутися до суду з будь-якою вимогою щодо своїх цивільних прав та обов`язків. У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке, відповідно до практики Суду, включає не тільки право ініціювати провадження, а й право отримати «вирішення» спору судом. Така сама правова позиція викладена Європейським судом з прав людини й у пункті 50 рішення від 13 січня 2011 року у справі «Чуйкіна проти України» та інших рішення Суду.

У свою чергу, національне законодавство України встановлює наступне.

Частиною 1 ст. 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до п.5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення факту, що мають юридичне значення.

За положенням пункту 1 частини 1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку з втратою годувальника.

Згідно ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

За ч.1 ст.95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

На підставі усього вищевикладеного, даючи оцінку зібраним доказам по справі, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку, що заявника є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі, заява ОСОБА_1 обґрунтована. Встановлення даного факту необхідне заявниці для оформлення її спадкових прав.

Керуючись ст.ст. 89, 95, 247, 265, 273, 293-294, 315-316, 319, 352, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Таращанська міська рада Київської області, про встановлення факту, що має юридичне значення - факту родинних відносин, - задовольнити повністю.

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , а саме те, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , є рідною племінницею померлого ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 .

Судові витрати залишити за заявницею.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 15.07.2021.

Суддя Таращанського районного суду Київської області О. О. Музиченко