Справа № 754/3305/21
У Х В А Л А

іменем України

04 березня 2021 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Саламон О.Б., перевіривши виконання вимог ст.ст. 175-177 ЦПК України при поданні позовної заяви ОСОБА_1 до Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, третя особа Київська міська рада про про визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з вищевказаним позовом.

Встановлено, що позов не відповідає вимогам п. 3, 4, 5 ч. 3 ст. 175, ч. 4 ст. 177 ЦПК України, а саме:

- позов не містить зазначення ціни позову;

- позов не містить чітко визначеного змісту позовних вимог, а саме зазначення спадкового майна, на яке позивач просить визнати за собою право власності,

При цьому, у відповідності до вимог ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

До позову не додано доказів вартості спадкового майна, на яке позивач просить визнати право власності, та не вказано ціну позову, що унеможливлює визначення судом суми судового збору, який підлягає до сплати позивачем за подання до суду позовної заяви майнового характеру.

Крім вказаного позивачем не обгрунтовано залучення до участі у справі в якості відповідача Деснянської РДА в м. Києві, а саме порушення, оспорення або невизнання вказаною юридичною особою прав та законних інтересів позивача.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь - який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи вказане, позивачам необхідно усунути недоліки позову, шляхом виконання вимог п. 3, 4, 5 ч. 3 ст. 175, ч. 4 ст. 177 ЦПК України.

Залишення позову без руху з зазначених вище підстав не є по своїй суті обмеженням права на доступ до суду, оскільки відповідає вимогам закону та основним засадам цивільного судочинства, та є необхідним для справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду та вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб та строк їх усунення.

Вище викладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку на їх усунення.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, третя особа Київська міська рада про про визнання права власності на спадкове майно - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків протягом трьох днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено 04.03.2021.

Суддя О.Б. Саламон