Справа № 643/6847/21
Провадження № 2-з/643/128/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.07.2021

15 липня 2021 року суддя Московського районного суду м. Харкова Семенова Я.Ю., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Житлового кооперативу «Людмила», Комунального підприємства «Харківське міське бюро технічної інвентаризації», Департаменту контролю Харківської міської ради про визнання довідки недійсною, скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, визнання права власності на частку в нерухомому майні в порядку спадкування за законом, -

в с т а н о в и в :

В провадженні Московського районного суду м. Харкова перебуває зазначена вище цивільна справа.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 18 травня 2021 року відкрито провадження у справі.

Позивач ОСОБА_1 подав до суду заяву про забезпечення позову, в якій просить суд накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , заборонити ОСОБА_2 вчиняти дії, направлені на відчуження прав власності на квартиру АДРЕСА_1 до вирішення справи по суті. В обґрунтування заяви посилається на те, що за ОСОБА_2 зареєстроване право власності на квартиру АДРЕСА_1 . Вказана квартира була успадкована ОСОБА_2 після смерті батька - ОСОБА_3 , ОСОБА_2 було видано свідоцтво про право на спадщину за законом серія та номер: 742 від 02.05.2019. Зазначив, що у спірній квартирі він проживає все своє життя, квартиру було викуплено його батьком - ОСОБА_4 у Житлово-будівельному кооперативі «Людмила», свої права на вказане жиле приміщення його батько не відчужував. Посилався, що коли його батько ОСОБА_4 та мати - ОСОБА_5 були живі, вони разом проживали у спірній квартирі, разом з ними проживав син від першого шлюбу - ОСОБА_3 , 1965 року народження, який жодного відношення до його батька не мав, його батько не всиновлював ОСОБА_3 . Після смерті батька він, ОСОБА_1 , не приймав спадщину, а після смерті матері він звернувся до Одинадцятої ХДНК із заявою про прийняття спадщини, в подальшому Одинадцяту ХДНК було перейменовано у П`яту ХМДНК. 31 травня 2019 року КП «ХМБТІ» видало Довідку, згідно з якою, станом на 31.12.2012 право власності на квартиру АДРЕСА_1 зареєстровано за ОСОБА_3 на підставі довідки ЖБК «Людмила» від 19.11.1992. Зазначив, що його батько ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а тому ніяк не міг переоформити спірну квартиру на чужу для нього людину - ОСОБА_3 . Вважав, що довідка ЖБК «Людмила» від 19.11.1992 стала підставою прийняття іншими органами помилкових рішень. Також зазначив, що на теперішній час у провадженні Московського районного суду м. Харкова знаходиться цивільна справа № 643/11080/20 за позовом ОСОБА_2 - дочки покійного ОСОБА_3 до нього, ОСОБА_1 , про усунення перешкод у здійсненні прав власності на його квартиру та виселення його з цієї квартири без надання іншого житлового приміщення. Крім того, ОСОБА_2 вже раз приводила до нього ріелтора з покупцями, намагаючись продати їм всю квартиру АДРЕСА_1 . А тому вважає, що є підстави вважати, що ОСОБА_2 може вчинити дії, направлені на відчуження права власності на квартиру АДРЕСА_1 , чим утруднить чи зробить неможливим виконання рішення суду по цій справі.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, яка подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову, або для з`ясування питань, пов`язаних із зустрічним забезпеченням, як це закріплено вимогами ч. 3 ст. 153 ЦПК України.

Так, суд неодноразово викликав заявника ОСОБА_1 в судове засідання для розгляду поданої ним заяви про забезпечення позову, проте ОСОБА_1 в судові засідання, призначені судом, не з`являвся, номер телефону, зазначений заявником у заяві про забезпечення позову, не доступний.

Статтею 149 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно з ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Загальною підставою для вжиття заходів забезпечення позову є наявність обставин, які свідчать або дозволяють достовірно припустити, що невжиття цих заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання майбутнього рішення суду.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Позивачем не доведено, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення в майбутньому; не надано доказів, підтверджуючих, що заходи забезпечення позову, які просить вжити позивач, є співмірними із заявленими позивачем вимогам. Накладення арешту, шляхом заборони відчуження на квартиру АДРЕСА_1 будуть порушені права ОСОБА_2 , як власника цієї квартири. Тому, враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для задоволення заяви ОСОБА_6 про забезпечення позову.

Разом з тим, позивач не позбавлений права на повторне звернення до суду із обґрунтованою заявою про забезпечення позову та наданні відповідних доказів в її обґрунтування.

Керуючись ст.ст. 150-154 ЦПК України, -

у х в а л и в :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Суддя: Я.Ю. Семенова