печерський районний суд міста києва
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2021 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Остапчук Т.В.,

при секретарі судових засідань - Шимченко В.Р.,

за участю представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

представника 3-ї особи Косун В.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа Головне територіальне управління юстиції в м. Києві, ОСОБА_5 про визначення додатковового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

В травні 2019р. ОСОБА_3 звернулась до суду з позовом про визначення додатковового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позову посилалась , що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який постійно проживав в квартирі АДРЕСА_1 . Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається з квартири АДРЕСА_1 , що належала померлому на праві власності.

Спадкова справа за померлим заведена в Шостій київській державній нотаріальній конторі, куди я звернулася з заявою про прийняття спадщини. Завідувач Шостої київської державної нотаріальної контори відмовила у прийнятті заяви про видачу свідоцтва про прийняття спадщини, оскільки пропустила шестимісячний строк для звернення до нотаріуса та рекомендувала звернутися до суду, що підтверджується листом від 04.06.2020 року. Вказує на те що лише 06.12.2018 року стало відомо про смерть батька - після отримання свідоцтва про його смерть у відділі державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції в м. Києві. Про смерть батька дізналася випадково, хоча відповідач знав про її і міг повідомити, але приховав від неї вказану подію та не повідомив про це. З трьох років свого життя, вона жодного разу не бачила свого батька, така його поведінка, зі слів бабусі, була обумовлена тим, що його нова дружина забороняла йому будь яке спілкування з нею, а батько був слабохарактерною людиною . Щодо причин пропуску строку посилається також на те що з 19.02.2014 року по 22.06.2017 року перебувала на листку непрацездатності та хворіла вдома, знаходилася на реабілітації.22.06.2017 року була встановлена інвалідність 2 групи безстроково, тобто в період шести місяців, коли мала прийняти спадщину . Вказує що надала всі необхідні докази того, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини до 29.10.2017 року є поважними, та такими, що пов`язані з об`єктивними істотними труднощами для неї як спадкоємця, на вчинення цих дій, адже не могла знати про смерть свого батька. Крім того, постійно хворіє і навіть на даний час періодично проходить лікування та реабілітацію у медичних установах. Просить позовну заяву задовольнити повністю та визначити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк у два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 за померлим ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Представник позивача позов підтримав. Просив задовольнити.

Представник відповідача надав відзив, просив відмовити в позові, справу розглядати в відсутність.

Представник 3-ьої особи надала пояснення.

Представник 3-ьої особи ГТУЮ не надало пояснення.

Ухвалою Печерського районного від 10.06.2019р. відкрито провадження по справі

Ухвалою Печерського районного від 25.11.2020р. залишено позов в частині без розгляду.

Ухвалою Печерського районного від 25.11.2020р. залучено 3-тю особу ОСОБА_7 .

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, 3-ї особи, дослідивши матеріали справи, приходить до слідуючого.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який постійно проживав в квартирі АДРЕСА_1 . Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається з квартири АДРЕСА_1 , що належала померлому на праві власності.

Позивачка є донькою померлого, відповідач сином , 3-тя особа ОСОБА_5 дружина.

6.07.2017р. ОСОБА_4 звернувся до Шостої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за заповітом після померлого ОСОБА_6 та була заведена спадкова справа № 469/2017. 6.11.2017р. було видане свідоцтво про право на спадщину за заповітом.(а.с.86-114). В спадковій справі відсутня заява позивачки про прийняття спадщини.

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частиною першою статті 1269 ЦК України частиною першою статті 1270 ЦК У країни встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Отже, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

У відповідності до Постанов Верховного Суду від 26.06.2019 року по справі № 565/1145/17 та 592/9058/17 вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідно до положень статті 63 Закону України «Про нотаріат» в редакції, яка діяла на момент відкриття спадщини, нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Відповідно до Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусам України, п. 1.2. Глави 10, при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місце знаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна.

В обґрунтування позову позивачка посилається , що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини до ІНФОРМАЦІЯ_1 є поважними, та такими, що пов`язані з об`єктивними істотними труднощами для неї як спадкоємця, на вчинення цих дій, адже не могла знати про смерть свого батька, постійно хворіє , періодично проходить лікування та реабілітацію у медичних установах.

Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин, при відсутності будь-яких перешкод і труднощів для подання заяви , не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку.

Згідно правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду України у справі 6-1215цс16 від 14.09.2016 року, від 25.04.2019 у справі № 761/794/15-ц, від 27 .05. 2020 рокуу справі №336/1127/17 якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, зокрема, через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Звертаючись до суду з позовом, позивачка, всупереч ст. 81 ЦПК України, не надала належних та допустимих доказів того, що з 29.04.2017 р. по червень 2020 р. існували причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій у встановлений законом строк, у зв`язку із чим позивачка не виконала свій процесуальний обов`язок із доведення тих обставин, на які посилалася як на підставу своїх вимог .

Доводи позивачки, що вона дізналася про смерть батька ІНФОРМАЦІЯ_5 , отримавши свідоцтво про його смерть у відділі державної реєстрації смерті, не є підставою для задоволення позову, оскільки доказів поважності пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , матеріали справи не містять.

Доказів відсутності у позивачки об`єктивної можливості звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини у шести місячний строк з дня її відкриття, тобто з 29.04.2017 р. по 29.10.2017 року або доказів звернення до нотаріальної контори у зазначений строк з моменту, коли вона ніби то дізналася про смерть, тобто з 06.12.2018 року, суду не надано , також не перебувала на лікуванні.

За таких підстав, правові підстави для надання ОСОБА_3 додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , відсутні.

Отже, пред`явлені позивачем вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задоволенню не підлягають, в зв`язку з недоведеністю своїх позовних вимог. Оскільки у позивача відсутні об`єктивні, непереборні, істотні труднощі для своєчасного прийняття спадщини.

Тому позов не підлягає задоволенню.

Керуючись ч.3 ст.1272 ЦК України, ст. ст. 77-81,141, 263, 265, 287 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Відмовити в позові ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа Головне територіальне управління юстиції в м. Києві, ОСОБА_5 про визначення додатковового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Апеляційну скаргу на рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва або безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Дата складання повного тексту рішення 15.07.2021р.

Суддя Остапчук Т.В.