Справа № 147/207/21
Провадження № 2/147/284/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2021 року смт.Тростянець

Тростянецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Мудрак А.М.

з участю секретаря Івасюк А.А.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду цивільну справу за позовом Державної екологічної інспекції у Вінницькій області до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок негативного впливу на навколишнє середовище,

в с т а н о в и в:

У березні 2021 року Державна екологічна інспекція у Вінницькій області звернулись до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок негативного впливу на навколишнє середовище. В обгрунтування позовної заяви покликаються на те, що у 2018 році Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області проведено перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства України, щодо використання об`єктів тваринного світу на території Тростянецького району, в ході якої встановлено, що ОСОБА_2 здійснено незаконний вилов водних живих біоресурсів, а саме: виду линь в кількості 3 шт., виду судак в кількості 2 шт., виду плітка в кількості 35 шт., виду карась в кількості 1 шт. забороненими знаряддями лову, а саме сіткою розміром вічка 22х22 висотою 1,5м, довжиною 15м на Глибочанському водосховищі річки Південний Буг в с. Глибочок Тростянецького району Вінницької області, що є порушенням ст. ст. 17, 27, 52-1 Закону України «Про тваринний світ» та п.3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства». На основі даних результатів перевірки складено протокол про адміністративне правопорушення № 008277 від 14.06.2018. Постановою Ладижинського районного суду Вінницької області від 13.09.2018 по справі №147/719/18 ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч.4 ст. 85 КУпАП, та накладено на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн. Вказані дії (використання заборонених знарядь лову) є порушенням ст. ст. 17, 27, 52-1 Закону України "Про тваринний світ" та п.3.14, п.3.15 Правил любительського і спортивного рибальства. Своїми діями, внаслідок здійснення вилову риби забороненим знаряддям лову, відповідач наніс державі збитків на суму 4369,00 грн. Розрахунок шкоди заподіяної державі здійснено відповідно до Постанови Кабінету міністрів України від 21 листопада 2011 року N 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів». В грудні відповідачу направлена претензія № 4002/7/20 від 09.12.2020 щодо добровільної сплати суми збитків, що підтверджується фіскальним чеком АТ «Укрпошта» від 10.12.2020 року. Оскільки, добровільно вказану суму збитків, що становить суму 4369,00 грн. відповідач не відшкодовує, виникла необхідність стягнення вказаної суми у судовому порядку. Також просили стягнути витрати по сплаті судового збору.

Ухвалою суду від 29 березня 2021 року прийнято позовну заяву та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 заявлені позовні вимоги підтримав повністю, просив задовольнити позов. Проти винесення заочного рішення не заперечував.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про дату та час розгляду справи, про що в матеріалах справи наявне повідомлення «адресат відмовився від отримання» (а.с.23, 24, 66, 67). Відзиву на позовну заяву не подав.

Згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Враховуючи викладене, суд вважає, що оскільки відповідач, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання, не з`явився у судове засідання та про причини неявки суд не повідомив, відзив на позовну заяву не подав, слід провести заочний розгляд справи з ухваленням заочного рішення на підставі наявних у справі доказів.

Згідно з ч.8 ст. 178 ЦПК України у разі не подання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд за правилом ч.1 ст. 13 ЦПК України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтями 15, 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у випадку його порушення, невизнання або заперечення, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права або інтересу.

За правилами ст. ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що відносно ОСОБА_2 14 червня 2018 року Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області складено протокол про адміністративне правопорушення №008277 (а.с.5).

На підставі вказаного протоколу №008277 від 14.06.2018 суддею Ладижинського міського суду Вінницької області 13 вересня 2018 року у справі №147/719/18 винесена постанова, відповідно до якої ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 340 грн. з конфіскацією знарядь лову сітки на користь держави (а.с.64, 65).

Відповідно до розрахунку розміру шкоди заподіяної державі від 18.06.2018, загальна сума заподіяної шкоди ОСОБА_2 становить 4369,00грн. (а.с.6б).

Претензією від 09.12.2020 відповідачу ОСОБА_2 було запропоновано добровільно сплатити суму збитків та надати в строк до 09.01.2021 Державній екологічній інспекції квитанцію про сплату суми завданих збитків, однак сума збитків не була сплачена (а.с.6а).

Фактичним обставинам, встановленим судом відповідають правовідносини щодо відшкодування збитків, заподіяних порушенням природоохоронного законодавства, які кваліфікуються як відносини із відшкодування позадоговірної шкоди та регулюються, зокрема Цивільним кодексом України, Законом України «Про рослинний світ», Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища».

Відповідно до ст. 6 Конституції України забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави.

Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону.

Згідно з ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ними збитки.

Відповідно до ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в порушенні правил використання об`єктів тваринного світу.

Згідно з ч.4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах встановлених законодавством України.

Відповідно до п.6.7 розділу ІІ Положення про Державну екологічну інспекцію у Вінницькій області, затвердженого Наказом Держекоінспекції України № 652 від 28.09.2017, Держекоінспекція відповідно до своїх функцій розраховує розмір шкоди, збитків і втрат, заподіяних внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах.

Згідно з ст. 47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, перераховуються на рахунок місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища за місцем заподіяння екологічної шкоди.

Відповідно до п.6.2. Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених Державним комітетом рибного господарства України 15 лютого 1999 року шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року №1209.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» встановлено такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України. Відповідно до затверджених такс, оцінка збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення одного екземпляра водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги здійснюється із розрахунку у відповідності до затверджених неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Відповідно до п. 5 підрозділу 1 розділу XX Податкового кодексу України розмір одного неоподатковуваного мінімуму доходів громадян становить 17 гривень.

Враховуючи, що відповідач добровільно суму завданих державі збитків не відшкодував, а тому зазначена сума підлягає стягненню з нього на користь держави.

Аналізуючи викладене вище, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, виходячи із принципів розумності, виваженості, справедливості, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог позивача в заявлених ним межах та про існування правових підстав для їх задоволення.

Відповідно до вимог ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Оскільки правопорушення вчинено на території с. Глибочок Гайсинського (Тростянецького) району, то кошти у сумі 4369,00 грн. мають бути перераховані на рахунок Тростянецької ОТГ Вінницької області.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 141 ЦПК України судові втрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються, у разі задоволення позову, на відповідача.

Позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір в розмірі 2270,00грн., що підтверджується платіжним дорученням №618 від 29.12.2020 (а.с.1).

Тому, слід стягнути з ОСОБА_2 на користь Державної екологічної інспекції у Вінницькій області 2270,00 грн. судового збору.

Керуючись ст. 1166 ЦК України, ст. ст. 259, 263-265, 268, 280-282 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Позов Державної екологічної інспекції у Вінницькій області до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок негативного впливу на навколишнє середовище задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на рахунок держави (ГУК у Вінницькій області, смт.Тростянець, 24062100, , Казначейство України (ЕАП) UA0002844 (призначення платежу: за порушення природоохоронного законодавства) суму збитків завданих внаслідок порушення природоохоронного законодавства в розмірі 4369,00грн. (чотири тисячі триста шістдесят дев`ять гривень 00 коп.).

Стягнути з ОСОБА_2 на рахунок Державної екологічної інспекції у Вінницькій області (отримувач: Держекоінспекція у Вінницькій області, Код , Казначейство України (ЕАП), UA0081122, в Держказначейській службі України, м. Київ МФО 820172) відшкодування витрат за оплату судового збору у розмірі 2270 грн. (дві тисячі двісті сімдесят гривень 00коп.).

Роз`яснити сторонам у справі, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Тобто суб`єктом подання заяви про перегляд заочного рішення є виключно відповідач, а не інші особи, які беруть участь у справі. Повторне заочне рішення сторони можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивачем апеляційна скарга на рішення суду подається до або через відповідні суди, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування сторін:

позивач - Державна екологічна інспекція у Вінницькій області, місцезнаходження: вул. 600-річчя, буд. 19, м. Вінниця, 21021, ;

відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Повний текст рішення складено 16 липня 2021 року.

Суддя А.М.Мудрак