РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №766/24224/19

Пров. №2/766/3682/21

04 березня 2021 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області у складі: головуючого судді Ус О.В, секретар судового засідання Сімірзіна П.М., з участю позивачки ОСОБА_1 та її представника адвоката Ратушної В.О., відповідача ОСОБА_2 та його представника адвоката Коваленко С.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань міського суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 04.12.2019 року звернулася до суду з позовом, в якому просила стягнути з ОСОБА_2 на її користь 4189,00 грн. в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, 3000,00 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди та судові витрати в розмірі 8336,80 грн.

В обґрунтування позову вказала, що проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Домоволодіння складається з надвірних будівель та прибудинкової території, земельної ділянки, яка межує з сусіднім подвір`ям ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_2 . Їх суміжні земельні ділянки розділені огорожею з сітки рабіца, яка була нею встановлена ще до придбання сім`єю ОСОБА_3 будинку. Родина ОСОБА_3 постійно не проживають в будинку, але регулярно відвідують його, оскільки на території подвір`я встановлені вулики з бджолами, які охороняють дві собаки породи "вівчарка", та які не знаходяться на ланцюгу, а вільно переміщаються по території подвір`я та земельної ділянки. На її ділянці збудований курник, оскільки вони регулярно купують курчат з яких вирощують курей для продажу м`яса та власного споживання. У 2019 році ними було вирощено 30 штук курей крупної м`ясної породи "бройлер", які вона мала намір порізати та продати м`ясо. ОСОБА_4 вільно переміщалися та паслися на належній їй земельній ділянці. Сусідські собаки крізь огорожу бачили курей та, оскільки по своїй породі є хижаками, постійно кидалися на огорожу намагаючись прорватися на її територію та схопити курку. Вона неодноразово зверталася до відповідача та його дружини з проханням встановити більш міцнішу огорожу, щоб уникнути в будь-який час проникнення їх собак на її територію, оскільки вони були агресивними по відношенню до них і несли реальну небезпеку не тільки їх майну, але і ним особисто. Однак, її прохання залишалися відповідачем без уваги, а собаки продовжували нести загрозу. 20.09.2019 року вранці, вона та ОСОБА_5 поїхали на роботу на Центральний ринок м. Херсона. Біля 9-ої години до неї на робоче місце підійшла дружина ОСОБА_2 , яка також працює на Центральному ринку та повідомила, що їй зателефонував чоловік і розповів, що їх собаки прорвали огорожу, забігли до неї на подвір`я та порозривали курей. Для неї це був справжній шок, хоча вона передбачала, що це може відбутися та попереджала відповідача. Ввечері, приїхавши додому вони побачили, що по всій території домогосподарства розкидане куряче пір`я зі шкірою та лежать розірвані собаками кури. Вона побачила, що з 30-ти курей залишилося тільки 5 штук. Вказаний факт був нею зафіксовано на відео мобільним телефоном, а також момент проникнення собак через огорожу та знищення курей було зафіксовано на відеокамеру, яка встановлена на її будинку. В час, коли вони збирали курей по городу була присутня і сусідка ОСОБА_3 , вона їй повідомила, що із 30-ти курей залишилося тільки п`ять та запитала хто їй відшкодує збитки, але вона промовчала. Вона зрозуміла з реакції сусідки, що в добровільному порядку ніхто не відшкодує завдані збитки і за захистом прав 21.09.2019 року звернулася до Корабельного ВП ХВП ГУНП в Херсонській області з заявою про здійснення відносно неї неправомірних дій з вини сусідів. У другій половині дня, 21.09.2019 р. до неї на робоче місце підійшов дільничний інспектор ОСОБА_6 та відповідач ОСОБА_2 , який спочатку заперечував даний факт та затребував від неї докази, а коли вона показала відео та ОСОБА_2 в присутності свідків запропонував їй в рахунок відшкодування шкоди за 25 штук знищених курей лише 2000,00 грн., з чим вона категорично не погодилася, оскільки сума була необґрунтованою та значно заниженою, також відповідач пропонував купити живих курей, але вона не погодилася, оскільки якщо і купувати живих курей, то вони будуть значно менші вагою і не доглянуті, як домашні. Вона запропонувала дільничному інспектору та ОСОБА_2 проїхати на місце події оглянути курей, пересвідчитись в породі, кількості та зважити їх, однак ОСОБА_2 відмовився від її пропозиції, а дільничний інспектор запропонував ОСОБА_2 відшкодувати їй збитки і сказав, що їхати до неї додому не має сенсу, оскільки достатньо її відео, що підтверджує нанесення їй збитків. В присутності ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 вона показала розірваних курей, перерахувала їх кількість, яка становила 25 шт., зважила, загальна вага становила 44 кг, про що був складений акт. Висновком за результатами розгляду матеріалів ЄО №19427 від 21.09.2019 р. за її заявою встановлено відсутність в діях ОСОБА_2 ознак кримінального та адміністративного правопорушення та зазначено, що в даному випадку вбачається цивільно-правові відносини, та запропоновано їй звернутися до суду в порядку цивільного судочинства. Оскільки курей вона вирощувала для подальшої реалізації, як м`ясо курки, то суму спричинених збитків вона розраховує виходячи з ринкової вартості за 1 кг курячого м`яса на момент звернення до суду з позовною заявою. Крім матеріальних збитків їй спричинена і моральна шкода, яку вона оцінює в 3000,00 грн., та яка полягає не тільки в тому, що вона понесла матеріальні затрати на придбання курчат, корму та препаратів від хвороб для них, витрачала свій час та фізичну працю на їх догляд та вирощування, а в подальшому втратила сподівання на матеріальний дохід від продажу вирощених нею курей, нанесена моральна шкода полягає також у відношенні до неї її сусідів ОСОБА_3 , яких вона поважала та сподівалася на мирне та дружнє добросусідство з ними. Ігнорування її неодноразових прохань, щодо прийняття мір по забезпеченню належного утримання собак, призводило щоденно до відчуття страху та небезпеки для її здоров`я, життя та майна. Вона не була в безпеці на власному подвір`ї, кожної хвилини собаки могли прорватися крізь сітку і заподіяти їй та членам її родини ушкодження здоров`я. Приборкати собак також ніхто не міг, оскільки вони знаходились цілий день без нагляду. З цього приводу вона постійно нервувала, оскільки сусідам було байдуже до її прохань. І після даної події, все залишається без змін, собаки не на ланцюгу, огорожа не укріплена.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 09.01.2020 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 07.08.2020 року підготовче засідання відкладено.

19.08.2020 року відповідачем подано відзив на позовну заяву, у якому просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі та стягнути з позивачки втрати на професійну правничу допомогу. Вказав, що позивачем до суду не надано жодних доказів, які б свідчили, що саме його собаки розірвали курей, яких вона утримувала та не надано жодного підтвердження, що кількість загиблих курей складає саме 25 шт. Позивачкою не надано жодного належного доказу, що у неї були наявні кури і саме крупної породи "бройлер" та у кількості 25 шт. Дійсною метою подання позову є наміри позивачки повернути матеріальні втрати, які вона зазнала внаслідок падежу курей, стягнувши їх з нього. Враховуючи неприязні стосунки між сторонами, позивачка самостійно режисерувала подію та змонтувала відео, яке нібито містить докази того, що саме собака відповідача розриває курей. Звертав увагу, що не одне відео додане до позову, як доказ не містить доказів, що безпосередньо собака відповідача пролізла на подвір`я позивачки та розриває курей, воно не містить доказів, що кури взагалі розірвані, а не вмерли внаслідок падежу. Домоволодіння позивачки та відповідача розмежоване сіткою рабіца, яка вмонтована в бетонний фундамент, собаки не в змозі перегризти металеву проволоку на сітці рабіці та бетонний фундамент. Вказав, що 20.09.2019 року вранці, він робив огляд свого подвір`я та помітив, що на подвір`ї позивачки на земельній ділянці біля курятника знаходяться мертві кури, без слідів крові, приблизно у кількості 11 шт. Так як позивачка та його дружина в той час працювали на Центральному ринку у місті, він попросив дружину повідомити про факт падежу курей. Він ще раз оглянув мертвих курей через паркан зі свого будинку, та на них не було слідів крові та слідів пошкоджених кісток, вони не виглядали розірваними. 21.09.2019 р. дільничний інспектор ОСОБА_6 повідомив його, що позивачка склала заяву на нього відносно того, що його собаки прорвали огорожу і подавили її курей та запропонував йому зустрітися з позивачкою та відшкодувати завдані збитки. При зустрічі з позивачкою, вона показала йому відео де нібито його собака знаходиться на її подвір`ї. Дане відео було поганої якості, на ньому взагалі не було видно ні собаки ні тим більше курей. Зазначене відео викликало у нього сумніви, але на його прохання надати йому доступ до її подвір`я для огляду мертвих курей, позивачка відмовила. Додане до позову відео є недостовірним та суперечливим, не містить доказів, що його собака розриває курей позивачки взагалі, а тим більше у кількості 25 шт., у зв`язку з чим не може бути доказом у справі. Доданий до позову акт, також не заслуговує на увагу, оскільки складений через добу після події, складений особами, які працюють разом з позивачкою на Центральному ринку у місті та являються зацікавленими особами. Звертав увагу суду, що в акті відсутні особи, які є принаймні сусідами позивачки та мешкають неподалік, натомість складений особами, які мешкають у місті і яким для складання акту знадобилося вирушати за місто; крім того, позивачка 20.09.2020 р. не викликала одразу ж поліцію з приводу пошкодження курей, а лише 21.09.2020 р. звернулася до дільничного інспектора з заявою. Позивачка не надала суду жодного доказу спричинення їй моральної шкоди та причинно-наслідкового зв`язку між порушенням та заявленою моральною шкодою в розмірі 3000,00 грн., як і не обґрунтувала сам розмір моральної шкоди. Крім того, відповідач не погоджується з розміром витрат на правову допомогу, які позивачка понесла. З наданих позивачкою до заяви документів не можна зробити висновку про обсяг наданих адвокатом послуг, яка кількість годин була затрачена адвокатом на виконання робіт і не надано жодного доказу на підтвердження того, що гонорар є розумним і враховує витрачений адвокатом час, відсутні будь-які докази фактичного виконання робіт по договору про надання правової допомоги зазначених в акті здачі-прийому робіт. Зазначив, що орієнтовний розрахунок витрат на правничу професійну допомогу, які ним понесені складає 6000,00 грн. Остаточний розмір витрат буде додатково уточнений з урахуванням обсягу роботи, строку виконання доручення, ступеню складності справи, тощо.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 07.10.2020 року закрито підготовче провадження у справі та справу призначено до судового розгляду за суттю; вирішено питання про виклик свідків в судове засідання.

В судовому засіданні позивачка та її представник позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити. Позивачка пояснила, що на її ділянці вільно пересувалися кури. 20 вересня 2019 року, коли вона перебувала на робочому місці на центральному ринку м. Херсон, до неї підійшла дружина відповідача та повідомила, що їх собаки порвали огорожу (сітка рабіця) та подавили курей. Дружина відповідача казала щоб вона сама ремонтувала огорожу. Собака подавила 23 курей, три залишилось живі, півень був розірваний. Все бачила сусідка ОСОБА_13 . Вона тяжко відходила від вказаної події. Дружина відповідача питала що видно на відео, потім казала, що б вона доводила що це їх собаки, пізніше відповідач з дружиною позакручували дірки у огорожі. На наступний день на базарі з`ясовували що трапилося, сім`я відповідача також працює на базарі, однак, добровільно відмовилися компенсувати втрати. Вона звернулася до поліції, показала фото, їй повідомили, що дільничного для вирішення вказаного питання буде достатньо. Вона звернулася до адвоката та їй повідомили, що необхідно щоб свідки зафіксували вказану подію. За пару днів зателефонував їй дільничний задля надання пояснень, вона показала відеозапис події дільничному та відповідачу, останній визнав що собаки його. Її племінниця оцінила курей у 200 грн. та відповідач запропонував придбати їй курей за 80 грн. Відповідач, після перегляду відеозапису вказав, що це ОСОБА_14 (собака його), був згоден придбати курей за ціною у 80 грн., однак, з вказаною ціною вона не згода, оскільки вони витратили на них набагато більше грошей, купували спеціальний корм, лікували, тощо. Про вартість таких кур їй надали довідку. Собаки відповідача вільно пересуваються домоволодінням, вони не прив`язані, кидаються на огорожу, гавкають, вона відчуває небезпеку. Одразу після події не викликала поліцію, оскільки був вечір, вона телефонувала у сільську раду однак там нікого вже не було. Вона не мала наміру викликати поліцію, оскільки вважала, що з сусідами все по людські вирішать. Написала заяву 21.09.2019 р., оскільки всі про це їй казали. Дільничний повідомив, що йому достатньо відеозапису та він не буде нічого оглядати. Земельні ділянки розділені сіткою-рабіцею в бетонний фундамент (з правої сторони позаду курятник), коли вони приїхали то вже прикрутили решітку, одна курка сиділа у відповідача на території. Собаки відповідача агресивні, вона вважає, що вони розгризли сітку. Відеокамери працюють увесь час, за скільки зберігаються їй не відомо, вона кликала спеціалістів вони перекинули відео на флешку. Тушки курей були розкидані по всій земельній ділянці. ОСОБА_4 були всі різні, породу не знає, всі були крупні, вже не курчата. Вона просила відповідача прив`язувати собак, просила зробити нормальну огорожу, з собаками поруч не відчуває себе в безпеці.

Відповідач та його представник в судовому засіданні позовні вимоги не визнали, просили відмовити у задоволенні позову. Відповідач вказав, що 20.09.2019 р. о 07-30 год. приїхав на земельну ділянку та побачив, що біля ОСОБА_15 лежить 10 курей, він розповів про вказане дружині, а та позивачці. Позивачка приїхала тільки увечері, відеозапис йому не показувала. 22.09.2019 р. зателефонував дільничний та просив про зустріч, він не вдавався в те чиї то собаки, запропонував придбати позивачці на птичому ринку у Білозерці курей, а ОСОБА_16 сказала, що їм привезуть курей. Він бачив тільки 11 курей та запропонував придбати їм за 80 грн., а вони відмовилися. Собаки бігають по периметру паркану 2м, а ОСОБА_17 відмовилася, сказала, що все добре огороджено. Завжди між ним та позивачкою були гарні відносини. У них сітка виходить не тільки на його двір. Вона вважала, що з`ясувати все просто. Схожі на відео собаки є і на вулиці, на відео не видно, що то саме його собаки. Він, наприклад, може сказати, що позивачка дразнить його собак з алабаєм та електрошокером. Прорвати сітку оцинковану собаці не доснаги. Він згодився сплатити тільки задля добросусідських відносин. Він не бачив крові та такого, пір`їв, кури цілі не пошкоджені. Собаки розривають, а у позивачки кури були цілі. Він спілкувався з позивачкою через сітку, вони збирали курей у мішок. Відносини у нього з позивачкою були хороші. Він не визнає, що його собаки розірвали курей. Компенсувати втрати хотів, оскільки не бажав псувати відносини з позивачкою Сітка рабіця не мала пошкоджень, з`явилися пошкодження неймовірним чином, на його території з`явилася курка, однак його собаки її не чіпали.

Допитана в судовому засіданні 15.02.2021 року в якості свідка ОСОБА_11 суду пояснила, що позивачку знає, оскільки працює з нею, відповідача не знає. Їй відомо, що дружина відповідача під обід приходила до магазину та повідомила, що їх собака розірвала курей позивачки. Вони їздили до позивачки на наступний день, кури були пошматовані собаками, сітка рабіця була пошкоджена. Курей було пошматовано близько 20 штук, всіх виважили, було десь 40 кг. Дільничний приходив до магазину, з ким саме приходив не пам`ятає. Вона підписувала акт, курей було 20 з лишнім, це було в кінці вересня після роботи; ваги були товарні, хто саме виважував не пам`ятає. Присутні були всі дівчата, заходили у двір через ворота (якого вони були кольору не пам`ятає, яка огорожа була також не пам`ятає), сітка рабіця була, ялинки зліва, будинок, стежка, з правої сторони курятник, будинок двоповерховий, город, сарай. звертали увагу на мертвих курей, а не оглядалися по сторонам. Вони зібрали курей до купи, породу курей не знає.

Допитана в судовому засіданні 15.02.2021 року в якості свідка ОСОБА_9 суду пояснила, що з позивачкою працювала, а відповідач торгує медом. Їй відомо, що сталася пригода з курами. ОСОБА_18 (дружина відповідача) прийшла та повідомила, що сталася неприємність, їх собака розірвав курей. Вона особисто бачила пошматованих курей у позивачки у дворі. Вона чула, що відповідач казав дільничному, що буде казати що то не його собака. Вона їздила з ОСОБА_19 , ОСОБА_17 , ОСОБА_16 , сусідкою на наступний день до позивачки до додому та бачила більше 20 курей, вагою 40 кг, вони їх важили. Вона бачила, що дірка в огорожі була латана, та через паркан бачила одну собаку. Вона була присутня при виважуванні курей, вони важили близько 40 кг, зі слів власниці було 25 курей, вказане відбувалося восени 2019 року після роботи, близько 16-17 год. На наступний після події день, кури були складені в одну купу, а пір`я було розкидане по всьому подвір`ю, кури були порвані. ОСОБА_4 були великих розмірів, це не були курчата.

Допитана в судовому засіданні 15.02.2021 року в якості свідка ОСОБА_7 суду пояснила, що працює біля позивачки, а відповідача бачила на ринку. Вона підійшла на ринку до позивачки щоб розміняти гроші, в цей час забігла ОСОБА_19 (дружина відповідача, яка на ринку продає мед) та повідомила, що її собаки порвали курей. При ній прийшов дільничний, позивачка показувала йому відеозапис, чоловік ОСОБА_19 сказав що то його собаки. Дільничний повідомив, що він все побачив. На наступний день, вони поїхали до позивачки до дому задля засвідчення події, яка відбулася, де і побачили два мішки курей, кров, пух. Важили тушки курей на вагах, підписали акт, бачила, що в сітці-рабіці діра була залатана. Було десь двадцять курей, важили вони більше 40 кг, коли це було не пам`ятає, вважає, що був робочий день. Присутні були ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , сусідка, ОСОБА_16 , ОСОБА_19 , ОСОБА_22 та ОСОБА_19 . Позивачка після роботи десь після 16-00 год. на автомобілі привозила. Кольору воріт не пам`ятає, огорожа з каменю була, ялинки, хата де шашлики роблять, ворота, калитка, курятник в самому кінці зліва. На дільниці були і пір`я і кров курей, були розірвані, придушені, декілька курей було живих. ОСОБА_4 на вигляд дорослі, породи не знає.

Допитана в судовому засіданні 15.02.2021 року в якості свідка ОСОБА_23 суду пояснила, що проживає з позивачкою в одному будинку разом. Вона також вирощувала курей, годувала, доглядала, тому вважає їх своїми. Приблизно о 09-30 год. дружина відповідача ОСОБА_3 повідомила, що їх собака ОСОБА_24 подушила курей, вона розплакалася. ОСОБА_3 запропонувала поставити огорожу. Приїхали увечері після роботи та все зафіксували, одна курка була на території відповідача, півень ледь живий бігав. Сім`я відповідача вимагала показати відеозапис, оскільки вказали, що є камери. Вона подивилася відеозапис, на якому видно, як інша собака, а не ОСОБА_24 тягне курей. Сім`я ОСОБА_3 навіть на наступний день до них не прийшла, тому позивачка пішла подавати заяву до поліції. На наступний день приїхали друзі, які зафіксували кількість курей, їх було 23 курки та один півень. ОСОБА_3 спочатку погодився що то були його собаки, казав, що заплатить по 80 грн., а вона казала щоб по 200,00 грн. за курку. Особи, які підписали акт це співробітники, з якими працює. Про те, що собаки порвали курей повідомила ОСОБА_25 . Дільничого та ОСОБА_3 кликали, вони на роботі дивилися відеозапис. Вона казала, що курей купувати не потрібно, лише заплатити за курицю 200 грн. ОСОБА_3 казав дільничному, що якщо не бажають по 80 грн., то він буде відмовлятися, що то його собаки. Вона по ділянці пересувається з електрошокером, оскільки ОСОБА_24 гавкає, підбігає до огорожі, лапами вилазить на неї.

Допитана в судовому засіданні 15.02.2021 року в якості свідка ОСОБА_12 суду пояснила, що позивачка її сусідка, відповідача не знає. Повідомила, що у вересні 2019 року, вона на вулиці чекала доньку, прибирала у полісадніку та приїхала позивачка з ОСОБА_16 приблизно в 16 або 17 год. та покликали її подивитися у двір. Там вона побачила, що всюди валялися кури, півень розірваний ходив, показали звідки заскочила собака, було видно, що прорвана сітка, але вже була залатана дірка, стягнуто дротом, а сітка рабіця була відірвана від бетону. Вказане було зі сторони сусідів, казали, що сусідська собака забігла. ОСОБА_4 були розкидані перед курником. сусідські собаки не були прив`язані, бігали по території. На наступний день вона була присутня коли приїхали дівчата з роботи, рахували курей, їх було більше 20 штук. Сусіди самі сказали, що їх собака порвав курей. Вага курей була близько 40 кг, вже точно не пам`ятає.

Суд, заслухавши вступні слова позивачки, її представника, відповідача та його представника, допитавши 15.02.2021 року свідків, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини справи та відповідні ним правовідносини.

ОСОБА_1 зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджено відомостями паспорта громадянина України (арк. справи 5-6).

Згідно протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 21.09.2019 року ДОП Корабельного ВП Кравченко М.В. прийнято заяву від ОСОБА_1 , у якій остання просила прийняти міри до своїх сусідів по земельній ділянці (арк. справи 8).

З акту від 21.09.2019 р. складеного ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_11 , ОСОБА_10 , ОСОБА_12 , вбачається, що ними 21.09.2019 р. на прохання ОСОБА_1 було оглянуто подвір`я домоволодіння АДРЕСА_3 , власником якого вона являється, та було виявлено по всій території подвір`я та земельної ділянки куряче пір`я зі шкірою, а також отвір в сітці-рабіці, яка слугує огорожею між сусідніми домогосподарствами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ). ОСОБА_1 повідомила, що собаки сусіднього подвір`я ОСОБА_3 прорвали сітку-рабіцю, проникли на території її подвір`я та розірвали належних їй курей. ОСОБА_1 надала для огляду мішок в якому знаходились знищені кури. При огляді а перерахунку було встановлено, що кількість розірваних собаками курей становила 25 штук, кури крупної породи "бройлер". При зважуванні ОСОБА_1 курей, загальна маса становила 44 кг (арк. справи 9).

Висновком за результатами розгляду матеріалів ЄО №19427 від 21.09.2019 р. за заявою ОСОБА_1 від 29.09.2019 р., старшим дільничним офіцером поліції Корабельного ВП ХВП майором поліції Бабута О.В. встановлено, що 21.09.2019 року до Корабельного ВП ХВП ГУНП в Херсонській області надійшла заява від ОСОБА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 в якій просить прийняти міри до її сусіда ОСОБА_2 , власника домоволодіння АДРЕСА_4 , собаки якого проникли через отвір у металевій сітці-рабіці, яку прорвали самостійно, на належну територію її домоволодіння, та розірвали двадцять п`ять курей породи (бройлери). Чим спричинили їй значний матеріальний збиток. В ході проведення перевірки, 27.09.2019 року був опитаний ОСОБА_2 проживаючий АДРЕСА_2 , який в своєму письмовому поясненні вказав, що його сусідка ОСОБА_26 з домоволодіння АДРЕСА_3 не надала можливості йому як власнику собак, які порвали її курей впевнитися в кількості порваних курей. Однак він готовий поїхати і купити в присутності ОСОБА_27 по ринковій ціні домашніх курей. Вирішено подальшу перевірку фактів, викладених у заяві ОСОБА_1 закінчити, матеріалу перевірки списати у справу. Рекомендовано звернутися до суду в порядку цивільного судочинства (арк. справи 10).

За довідкою виданою інспектором підприємства Центрального ринку Рошко Н., на центральному ринку м. Херсона середня ціна на сільхозпродукти станом на 23.11.2019 року складають м`ясо курей (бройлер) домашні 1 кг - 95 грн. (арк. справи 12).

З долучених позивачкою фотокарток (арк. справи 13-14) вбачається, що на подвір`ї лежать кури, в кількості 7 штук, курка на арк. справи 14 не містить видимих ознак кусання, жування, крововиливів, тощо, на курці на арк. справи 14 зворотній бік вбачаються явні сліди укусів.

Згідно листа виконавчого комітету Комишанської селищної ради №841/0219 від 08.09.2020 р. на скаргу ОСОБА_28 щодо неналежного утримання курятника сусідкою за адресою: АДРЕСА_1 , недотримання останньою санітарних норм, повідомлено, що проведеною перевіркою за результатами огляду нежитлової прибудови курятника, у ході розмови з сусідкою, встановлено, що на момент огляду неприємний запах (сморід) відсутній, прибудова курятника побудована і розташована із відступом до забору, необхідним для обслуговування прибудови, на території земельної ділянки сусідами здійснюється належне підтримання чистоти у відповідності до санітарних норм, стороні предмети, бруд, органічні залишки відсутні. Крім того, зазначено, що сусідку, проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 проінформовано про необхідність дотримання правил благоустрою і добросусідства, а також підтримання чистоти і порядку на території домоволодіння і земельної ділянки у відповідності до санітарних норм (арк. справи 67).

В судовому засіданні оглянуті відеофайли, надані стороною позивачки, з яких вбачається, що зі сторони будівлі сараю (курника) виходить собака темного окрасу (відеофайли, що закінчуються на цифри 054936, 081010, 080858 час з з 5-48 год. до 05-49 год., з 08-08год. до 08-10 год. 20.09.2019 року), собака темного окрасу стоїть неподалік курника, а потім біжить до нього в пасті великий предмет світлого кольору, схожий на курку (відеофайл …081112, час з 08-10 до 08-11 год.). Відефайл …054820 не містить руху біля курятнику. Відеофайл video-0-02-0a містить відеозапис подвір`я біля курнику, розкидані тушки курей, як з видимими пошкодженнями, так і без, сітка рабі ця між подвір`ями сторін за якою була одна курка.

Аналізуючи докази у їх сукупності, суд вважає, що внаслідок неналежного утримання собак відповідачем, було завдано шкоди майну позивачки, а саме собакою знищено курей, яких розводила позивачка разом зі свідком ОСОБА_23 , яка проживає у неї, заради отримання м`яса та яєць. Суд не приймає до уваги заперечення сторони відповідача щодо сумнівів щодо належності їм собак, оскільки надані відефайли свідчать про проникнення саме з території домоволодіння відповідача, що належними та допустимими доказами відповідачем не спростовано. Крім того, з постанови дільничного інспектора поліції вбачається, що відповідач не оспорював сам факт проникнення його собак через отвір у металевій сітці-рабіці, а лише зазначив, що йому позивачка не надала можливості як власнику собак, які порвали її курей впевнитися в кількості порваних курей, він готовий поїхати і купити їй по ринковій ціні домашніх курей.

Щодо кількості курей, то з пояснень позивачки, свідка ОСОБА_23 в судовому засіданні встановлено, що внаслідок подій 20.09.2019 р. вони зібрали тушки 23 курок, одного півня, ще одного півня прийшлося прибити, оскільки у нього практична була зламана шия, а інші свідки через проходження тривалого часу не змогли назвати точну кількість тушок курей, зазначаючи в основному, що більше 20. Оскільки позовні вимоги пов`язані з відшкодуванням шкоди, спричиненої гибеллю саме курей-бройлерів, а не півників, суд приймаючи до уваги відомостей, викладених в акті, вважає, що загиблі саме 23 курки, та за відсутністю інших доказів щодо маси півників, вважає за доцільне зменшити масу до 40 кг.

Суд не приймає до уваги доводи сторони відповідача щодо невідповідності в показах свідків, оскільки свідок ОСОБА_12 не стверджувала, що зваження відбувалося на кантерних вагах, а пояснювала «кажется кантером». Щодо дня тижня, то для свідків, які працюють на ринку в суботу такий день є робочим. Доказів, що відповідачу не надали можливості бути присутнім на зважування та підрахунку стороною відповідача не надано.

Відсутність повної відезйомки позивачкою пояснено тим, що камера спостереження реагує лише на рух. Усі відеофайли за день вони не зберігали.

Відповідачем доказів, які б спростовували твердження позивачки не надано.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Частина 1 ст. 1166 ЦК України передбачає, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Тобто відшкодуванню підлягає не лише реальна шкода (майно, втрачене або пошкоджене в результаті протиправної поведінки), але й упущена вигода. Теорія цивільного права базується на принципі генерального делікту, відповідно до якого кожному заборонено завдавати шкоди майну іншої особи, що і знайшло юридичне втілення в ст. 1166 ЦК України.

Право на захист власності викладено у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод: «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Також, згідно ч. 1 ст. 180 Цивільного кодексу України тварини є особливим об`єктом цивільних прав. Окрім того, відповідно до ст. 12 частини 4 Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження» від 1 лютого 2006 року № 3447-IV, який регулює відносини, що виникають у зв`язку з утриманням тварин та поводженням із ними фізичних та юридичних осіб, шкода, заподіяна особі або майну фізичної особи, а також шкода, заподіяна майну юридичної особи твариною, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її утримує.

Згідно ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення ушкодженої речі.

Згідно вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що внаслідок неналежного утримання домашніх тварин, 20.09.2019 року собака відповідача проникла на територію домоволодіння позивачки, забігла до курятника та прибила 23 курки загальною вагою 40 кг, чим завдала матеріальної шкоди позивачці на суму 3800,00 грн., виходячи з того, що м`ясо курки-бройлера домашньої коштує 95 грн. за килограм.

Відповідно до статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Відповідно до ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності та справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.

Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом.

При визначенні розміру моральної шкоди суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Зміст понять «розумність» та «справедливість» при визначенні розміру моральної шкоди розкривається і в рішеннях Європейського Суду, який при цьому виходить з принципу справедливої сатисфакції, передбаченої статтею 41 Конвенції. Зокрема, у рішеннях «Тома проти Люксембургу», «Калок проти Франції» та «Недбала проти Польщі», Європейський Суд дійшов висновку, що сам факт визнання порушеного права є адекватним засобом для згладжування душевних страждань і справедливої сатисфакції.

Вирішуючи позовні вимоги в частині стягнення моральної шкоди, суд бере до уваги те, що було порушено передбачене Конституцією України право позивача на недоторканість її права власності, внаслідок чого вона перенесла емоційний стрес.

При цьому суд враховує і те, що внаслідок дій відповідача було порушено звичний для ОСОБА_1 ритм життя та загальнопобутового ладу в зв`язку з необхідністю звертатись до правоохоронних органів, адвоката, суду, тощо. Одночасно судом враховується, що внаслідок знищення належної позивачці домашньої птиці вона має відновлювати своє домашнє господарство та змушена витрачати додаткові кошти на придбання продуктів, які давала знищена домашня птиця.

За вказаних обставин, суд вважає за можливе застосувати щодо даних правовідносин норми ст. 23, 1167 ЦК України та стягнути на користь позивача компенсацію заподіяної моральної шкоди.

Позивачем не надано достатнього обґрунтування вимоги щодо заявленої суми позову в частині моральної шкоди у 3000 грн., яка у такому розмірі не підтверджена належними та допустимими доказами. доказами.

Враховуючи обставини завдання моральної шкоди та вину відповідача у її заподіянні, глибину душевних страждань, а також виходячи із засад розумності та справедливості, суд визначає розмір відшкодування моральної шкоди в сумі 500 грн., які підлягають стягненню з відповідача.

Відповідно до ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Представником позивачки у справі не подані докази понесених витрат на професійну правничу допомогу відповідно до вимог ч. 8 ст. 141 ЦПК України, крім квитанції до прибуткового касового ордеру, розмір гонорару договір від 14.10.2019 р. не містить, додаток 1, передбачений розділом 3 договору суду не наданий, акт виконаних робіт відсутній.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 137 ЦПК України розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Відповідно до ч. 4 ст. 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

ЦПК України передбачено такі критерії визначення та розподілу судових витрат: 1) їх дійсність; 2)необхідність; 3) розумність їх розміру, з урахуванням складності справи та фінансового стану учасників справи. Саме зацікавлена сторона має вчинити певні дії, спрямовані на відшкодування з іншої сторони витрат на професійну правничу допомогу, а інша сторона має право на відповідні заперечення проти таких вимог, що виключає ініціативу суду з приводу відшкодування витрат на професійну правничу допомогу одній із сторін без відповідних.

При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Так у справі «Схід/Захід Альянс Лімітед» проти України» (заява №19336/04) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (п. 268).

Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення представництва на надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок його обчислення, зміни та умови повернення визначаються у договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховується складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (ст.30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»)

Розмір гонорару визначається лише за погодженням адвоката з клієнтом, а суд не вправі втручатися у ці правовідносини. Разом із тим, чинне цивільно-процесуальне законодавство визначило критерії, які слід застосовувати при визначенні розміру витрат на правничу допомогу.

За змістом статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Аналогічна правова позиція викладена у Постанові Великої Палати Верховного суду від 19.02.2020 року справа №755/9215/15-ц.

За таких обставин, враховуючи відсутність доказів на підтвердження розміру судових витрат, відсутні підстави вважати їх обґрунтованими, враховуючи, особливості справи та її складність, суд вважає їх неспівмірними складності справи, та на підставі ч.4 ст. 141 ЦПК України дійшов висновку про відмову стягнення витрат на професійну правничу допомогу з відповідача.

На підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір в розмірі 921,60 грн., пропорційно задоволеним позовним вимогам.

Підстави для негайного виконання судового рішення відсутні.

Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися.

Рішення в повному обсязі складено 15 березня 2021 року, з урахуванням приписів ч. 3 ст. 124 ЦПК України.

На підставі викладеного, ст. 6-13, 81, 200, 206, 258, 259, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований та проживає: АДРЕСА_5 ) про відшкодування матеріальної та моральної шкоди задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду 3800,00 грн., моральну шкоду 500,00 грн., а разом 4300,00 грн. (чотири тисячі триста грн. 00 копійок).

В задоволенні решти вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 на корись ОСОБА_1 судові витрати (судовий збір) 921,60 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів до Херсонського апеляційного суду безпосередньо або через Херсонський міський суд Херсонської області з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяО. В. Ус