Справа № 336/5305/21
Провадження № 2/336/3843/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.07.2021 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м.Запоріжжя Савеленко О.А. ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Інформаціонно-аналітичного порталу «АКЦЕНТ» про захист честі, гідності та ділової репутації,-

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду м. Запоріжжя надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Інформаціонно-аналітичного порталу «АКЦЕНТ» про захист честі, гідності та ділової репутації.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами, вважаю, що даний позов не може бути прийнятий до провадження та підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, виходячи з наступних підстав.

У пред`явленій позовній заяві позивачем в порушення вимог п.п. 2,3 ч. 3 ст 175 ЦПК України не зазначено місцезнаходження відповідача, поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України , не зазначено ціну позову, яка відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 176 ЦПК України.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, в позовній заяві ОСОБА_1 просить звільнити його від сплати судового збору у зв`язку з відсутністю доходів.

Судовий збір, як складова частина судових витрат, виконує, зокрема, компенсаційну і превентивну функцію, які полягають у відшкодуванні коштів, витрачених державою на здійснення правосуддя, а також коштів, витрачених особами, що звертаються до суду або вчиняють певні процесуальні дії, а також попереджає необґрунтовані звернення до судів, забезпечує виконання юридично зацікавленими в результаті справи особами своїх процесуальних обов`язків.

Європейський суд з прав людини у рішенні по "Справа "Креуз проти Польщі" (Case of Kreuz v. Poland)" від 19.06.2001 року окремо наголосив, що характеристики судового провадження, як справедливість, відкритість та невідкладність, насправді не мають жодної цінності, якщо таке провадження передусім не порушено і в цивільних справах навряд чи можна уявити верховенство права без можливості мати доступ до суду.

Проте Європейський суд з прав людини вважає, що положення пункту 1 статті 6 про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення Європейського суду з прав людини "Справа Ейрі" від 09.10.1979 року).

Таким чином, "право на суд" не є абсолютним. Право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави та з боку держави може бути піддане обмеженням, зокрема шляхом встановлення помірного судового збору.

Законодавством України зазначене правове положення знайшло своє відображення в ст. 8 Закону України "Про судовий збір", ст. 82 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як вбачається з наведеної норми, єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану.

Відповідно до ст. 190 ЦК України, майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки, тобто, під поняттям "майновий стан" розуміється сукупність належних особі майнових прав та обов`язків.

Враховуючи, що відстрочення, розстрочення або звільнення сплати судового збору допускається у виняткових випадках і залежно від обставин справи, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу. Доказами рівня майнового стану фізичної особи можуть бути, наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про відсутність доходу тощо,які належним чином підтверджують, що майновий стан особи перешкоджає сплаті судового збору у встановлених законом розмірах і в строки. Аналізуючи наведене, суддя дійшов до висновку, що особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

ОСОБА_1 разом із заявою подано довідку про доходи за період з 1 кварталу 2019 року по 3 квартал 2020 року

Разом з цим, заявник не надає доказів про неможливість сплати судового збору звернувшись у липні 2021 року.

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про судовий збір» визначено вичерпаний перелік осіб які звільнені від сплати судового збору, позивач до кола яких не входить.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п.1 постанови від 17.10.2014 р.» Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах»,при здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами, у чіткій відповідності до ЦПК, Закону України «Про судовий збір», забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами позивача щодо можливості звернення до суду та інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ.

Враховуючи, що заявник не звільнений від сплати судового збору, підстави для його звільнення від сплати судового збору відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» у суду відсутні, для задоволення клопотання передбачених законом підстав не вбачається.

З урахуванням зазначеного, відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, позовна заява підлягає залишенню без руху з повідомленням про це позивача і наданням йому строку для усунення зазначених недоліків, сім днів з дня отримання копії даної ухвали, - шляхом надання позовної заяви у новій редакції, оформленої відповідно до вимог ст. 175 ЦПК України з копіями для учасників справи, а також сплати судового збору у розмірі з урахуванням ціни позову та надання належним чином засвідчених копій письмових доказів.

Разом з тим, відповідно до ч. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви про захист честі та гідності фізичної особи, ділової репутації фізичної або юридичної особи позовної заяви про відшкодування моральної шкоди, справляється судовий збір в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» з 01.01.2021 встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2 270 грн.

У позовній заяві позивач вказує вимогу про стягнення моральної шкоди в розмірі 250 000,00 грн., отже, судовий збір становить 3750,00 грн.

Враховуючи зазначене, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 3750 грн та надати суду підтвердження сплати (ч.4 ст.177 ЦПК України).

Судовий збір має бути сплачений за такими реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у Зап.обл/м.Зап. Шевчен./22030101, Код отримувача (ЄДРПОУ): 37941997, Код Банку МФО: 899998, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача (IBAN): UA0008515, Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Інформаціонно-аналітичного порталу «АКЦЕНТ» про захист честі, гідності та ділової репутації залишити без руху для виправлення недоліків.

Надати позивачу для усунення недоліків строк в 7 (сім) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку, якщо у визначений строк недоліки не будуть усунені, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя О.А. Савеленко