У Х В А Л А

Іменем України

13 липня 2021 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва Зотько Т.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про часткове розірвання договору дарування у частині Ѕ квартири та визнання права власності на Ѕ квартири, -

В С Т А Н О В И В:

До Деснянського районного суду м. Києва надійшов вказаний позов.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175, 176, 177 ЦПК України.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з огляду на наступне.

Положеннями ч. 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п. «а» ст. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» №20 від 22 грудня 1995 року, вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Згідно ч. 2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Відповідно до вимог п.9 ч.1 ст.176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна. Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач.

Відповідно до змісту позовних вимог позивач просить суд розірвати договір дарування від 01.06.2004 у частині Ѕ квартири, за адресою: АДРЕСА_1 , укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , посвідчений ПН КМНО Прокудіною В.В., зареєстрований в реєстрі № 3959; визнати за ОСОБА_1 право власності на Ѕ квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

При зверненні до суду позивачем визначено ціну позову 400 000 грн. та сплачено судовий збір відповідно до ціни позову у розмірі 4000 грн., при цьому визначена ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості майна.

Одночасно, позивачем не надано до матеріалів справи доказів вартості спірної частки квартири, що позбавляє суд можливості на момент пред`явлення позову встановити точну ціну нерухомого майна. Суд ознайомившись з ринковою вартістю трикімнатних квартир в по пр. Маяковського, в м. Києві , встановив, що мінімальна реальна вартість аналогічної квартири становить близько 1 506 849 грн., (тобто Ѕ складає близько 753 424, 5 грн.)

В силу п/п 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру встановлюється у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 3 534, 25 грн. (7534, 25- 4000)

Згідно ч. 1,2 ст. 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначає недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку, що позивачу необхідно сплатити судовий збір відповідно до реальної ціни позову.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 4, 175,176, 177, 185, 315 ЦПК України, Закон України «Про судовий збір», суддя,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про часткове розірвання договору дарування у частині Ѕ квартири та визнання права власності на Ѕ квартири- залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви, який починає рахуватися з дня отримання позивачем даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: