СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/8377/21

пр. № 2/759/4373/21

05 липня 2021 року Святошинський районний суд м. Києва у складі:

головуючого- судді Петренко Н.О.

за участі секретаря судових засідань Заставнюк А.О.

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про захист права споживача, стягнення неустойки та повернення завдатка,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2021 року позивач звернувся до суду з позовом до ФОП ОСОБА_2 про стягнення 3 % неустойки за 483 дні прострочення у розмірі 363 075,93 грн. і суму подвійного розміру завдатку у розмірі 32 000,00 грн.

В обгрунтування позовних вимог посилався на те, що 12.11.2019р. позивач зробив замовлення у ФОП ОСОБА_2 на послугу: організації роботи по виготовленню та передачі у власність ПВХ конструкцій на суму 20 857,00 грн.; відповідні матеріали для оздоблення на суму 4200,00 грн. У відповідності до 2.2. договору 164 замовник вніс завдаток у розмірі 16 000,00 грн. При цьому сторони договору зазначили у п.2.3, що борг до передачі у власність , тобто залишок по оплаті за даним договором становить 4 857,00 грн., який замовник зобов`язується згідно п.3.1.1 погасити не пізніше 20 днів, з дня внесення завдатку. Не зважаючи на багаторазові звернення про надання реквізитів для оплати або повернення завдатку у зв`язку з не можливістю виконати свої договірні зобов`язання, ОСОБА_2 повідомляв про перенесення строків виконання, приносив свої вибачення, посилався на вихід з ладу обладнання, але і не надав свої реквізити і не приступив до виконання своїх обов`язків. За умов нечесної підприємницької діяльності ОСОБА_2 , враховуючи відсутність умов оплати і з вини останнього неможливість замовником здійснити залишок оплати, вбачається настання прострочення виконавцем надання договірних послуг з 12.11.2019р. + 30 днів = з 24.12.2019р. 7 днів + 366 днів у 2020р. + 110 днів у 2021р. + 483 дні прострочення. Керуючись ст. 10 ЗУ «Про захист прав споживачів» позивач вважає, що виконавець повинен сплатити на його користь, як споживачеві, неустойку в розмірі 3% відсотків загальної вартості замовлення: 25 057,00 грн. вартість замовлення х 3% неустойки х483 дні прострочення = 363075,93 грн. Окрім, неустойки, згідно ст. 571 ЦК України виконавець зобов`язаний повернути завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку. Тобто, 16 000,00 грн. завдаток + 16 000,00 грн. сума розміру завдатку = 32 000,00 грн.

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 26.04.2021р. відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 05.07.2021р. закрито підготовче та призначено розгляд справи по суті.

Позивач та його представник в судовому засіданні позовну заяву підтримали та просили задовольнити з підстав викладених у позовній заяві.

Відповідач у судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про день, час та місце розгляду справи, причини неявки суду не повідомив.

Враховуючи те, що відповідач у встановлений строк відзив на позовну заяву не надав, суд вирішує справу за наявними матеріалами у відповідності ч.8 ст. 178 ЦПК України.

Суд, керуючись вимогами ст.ст.130, 280 ЦПК України вважає за можливим заслухати справу у відсутності відповідача та постановити заочне рішення.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд прийшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що 12.11.2019 р. між позивачем та ФОП « ОСОБА_2 » укладено договір ВК № 164 (w), предметом якого було організація роботи по виготовленню та передачі у власність ПВХ конструкцій/а.с.9/.

Відповідно до п.2.1 договору вартість виробу становить 20 857,00 грн.

Відповідно до п.2.2 договору позивачем було внесено завдаток у розмірі 5 000,00 грн. + 11 000,00 грн., що підтверджується підписом у договорі.

Пунктом 3.2 договору передбачено, що після виконання п. 3.1 виконавець зобов`язується передати у власність замовнику виготовлений виріб протягом 30 робочих днів з моменту укладення договору.

Після того, як відповідач не виконав умови договору позивач звернувся до правоохоронних органів про вчинення кримінального правопорушення, а саме вчинення шахрайських дій.

Листом № К -3212/125/54/03-2020 ОСОБА_1 повідомлено, що між ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2 склались цивільно-правові відносини вирішення яких не відноситься до компетанції правоохоронних органів/а.с.11/.

Згідно ст. 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Статтею 629 ЦК України визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку (ч. 1 ст. 509 ЦК України, ч. 1 ст. 173 ГК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 570 ЦК України завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання.

Тобто завдаток як один із видів забезпечення зобов`язання гарантує виконання грошового обов`язку боржника перед кредитором.

Згідно ч. 1 ст. 571 ЦК України якщо порушення зобов`язання сталося з вини боржника, завдаток залишається у кредитора. Якщо порушення зобов`язання сталося з вини кредитора, він зобов`язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості.

Відповідно до ч. 2,3 ст. 571 ЦК України сторона, винна у порушенні зобов`язання, має відшкодувати другій стороні збитки в сумі, на яку вони перевищують розмір (вартість) завдатку, якщо інше не встановлено договором. У разі припинення зобов`язання до початку його виконання або внаслідок неможливості його виконання завдаток підлягає поверненню.

Судом встановлено, що в рахунок оплати вартості квартири за попереднім договором позивач сплатив відповідачу завдаток у розмірі 16 000,00 грн.

Ознакою завдатку є те, що він слугує доказом укладення договору, на забезпечення якого його видано, одночасно є способом платежу та способом забезпечення виконання зобов`язання.

Внесення завдатку як способа виконання зобов`язання може мати місце в разі наявності зобов`язання, яке повинно було виникнути на підставі договору.

Такий правовий висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 13 лютого 2013 року за наслідками розгляду справи № 6-176цс12.

Судом встановлено, що сплачена відповідачу сума у розмірі 16 000, 00 грн. є завдатком, а тому у зв`язку із порушенням останнім договірних зобов`язань за правилами статті 571 ЦК України він має повернути позивачу завдаток у розмірі 16 000, 00 грн та додатково сплатити суму у розмірі завдатку 16 000, 00 грн.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку що є всі підстави стягнення з відповідача подвійної суми завдатку у розмірі 32 000,00 грн.

Щодо стягнення неустойки в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення слід зазанчити наступне.

Відповідно до ч. 5 ст. 10 ЗУ «Про захист прав споживачів» у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення.

В той же час, відповідно до п.4.3 договору в разі невиконання п.3.2, виконавець зобов`язаний виплатити неустойку в розмірі 0,1 % від вартості справжнього договору за кожен день прострочення.

Згідно з ч.1 ст.628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Як визначено ст.629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим до виконання сторонами.

За приписами ст.614 Цивільного кодексу України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Розмір пені за порушення грошових зобов`язань встановлюється в договорі за згодою сторін. У тому випадку, коли правочин не містить в собі умов щодо розміру та бази нарахування пені, або містить умову про те, що пеня нараховується відповідно до чинного законодавства, сума пені може бути стягнута лише в разі, якщо обов`язок та умови її сплати визначено певним законодавчим актом.

Судом встановлено, що сторони погодили відповідальність сторін у разі не виконання договору ВК № 164 (w).

Враховуючи викладене, оскільки розмір пені було погоджено договором, суд вважає, що вказана сума має бути стягнута за договором , а не у відповідності до ЗУ «Про захист прав споживачів», а тому оскільки позивачем не надано належного та допустимого розрахунку, суд не вбачає підстав для стягнення з відповідача 395 075,93 грн.

Згідно ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обгрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до положень ст.141 Цивільного процесуального кодексу України, оскільки позивач звільнений від сплати судового збору при поданні даного позову, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 908,00 грн.

Керуючись ст.ст. т.ст. 15, 16, 509, 530, 598, 599, 614, 626, 628, 631, 651, 653, 837, 849, 853, 854, 857 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 81, 89, 133, 141, 247, 259, 263, 264-265, 273, 280,354 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про захист права споживача, стягнення неустойки та повернення завдатка - задовольнити частково .

Стягнути з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 (код ЄДРПОУ НОМЕР_1 , АДРЕСА_3 ) на користь ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 подвійну суму завдатку у розмірі 32 000,00 грн. (тридцять дві тисячі грн. 00 коп.).

Стягнути з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 (код ЄДРПОУ НОМЕР_1 , АДРЕСА_3 ) на користь ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 на користь держави судовий збір у розмірі 908,00 грн. (дев`ятсот вісім грн. 00 коп.)

В задоволенні інших позовних вимог - відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: Петренко Н.О.