УХВАЛА

Справа № 564/1814/21

09 липня 2021 року

Костопільський районний суд Рівненської області в особі судді Грипіч Л. А. розглянувши заяву Колективу співвласників майнових паїв реорганізованого КСП "Мир" в особі Уповноваженої особи співвласників майнових паїв реорганізованого КСП "Мир" Корнійчук Л.В. про забезпечення позову до пред`явлення позову,-

ВСТАНОВИВ:

До Костопільського районного суду Рівненської області надійшла заява про забезпечення позову до пред`явлення позову подана Уповноваженою особою співвласників майнових паїв реорганізованого КСП "Мир" Корнійчук Л.В. в інтересах Колективу співвласників майнових паїв реорганізованого КСП "Мир".

В обгрунтування заяви представник заявника покликається на те, що позивач, Колектив співвласників майнових паїв реорганізованого КСП "Мир", в передбачений законом спосіб та порядок має намір звернутися до суду з позовом до Фермерського господарства "Тихомир" та Фермерського господарства "Родимовка" про визнання недійсними договорів купівлі- продажу та витребування майна з чужого незаконного володіння, оскільки вважають, що мало місце незаконного заволодіння нерухомим майном ФГ "Тихомир", а у позивача є реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення в разі задоволення позову.

Покликаючись на вищенаведені обставини, просили суд вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони Фермерському господарству «Родимовка», вчиняти будь-які дії щодо відчуження будь-яким чином на користь третіх осіб, вносити до статутного капіталу юридичних осіб, вчиняти будь-які реєстраційні дії пов`язані з подальшим переходом прав власності (реєстрацію прав власності, інших речових прав, у тому числі реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачі у володіння та користування третім особам, передачі в іпотеку, будь-якого іншого відчуження чи обтяження тощо) на об`єкти нерухомості: єдиний майновий комплекс, складовими частинами якого є: А-1 - будівля тваринника, складовими частинами якої є: а-прибудова, аі- вх.ганок, а2-прибудова; В-1 - баня; Ж-1 -корівник №4, до нього віфдноситься ж-прибудова; 3-1 - корівник №5; И-1 - відгодівельник; 1-І - телятник; Є-1 - телятник, до нього відноситься є-прибудова; Е-1 корівник № НОМЕР_1 , до нього відноситься АДРЕСА_1 , номер запису про право власності 24831063 та номер запису про право власності 24845666.

Заборонити суб`єктам державної реєстрації прав на нерухоме майно (державним реєстраторам прав на нерухоме майно: виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, Київській та Севастопольській міській, районним, районним у містах Києві та Севастополі державним адміністраціям, акредитованим суб`єктам, державним та приватним нотаріусам) вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо об`єктів нерухомого майна: єдиний майновий комплекс, складовими частинами якого є: А-1 - будівля тваринника, складовими частинами якої є: а-прибудова, аі- вх.ганок, а2-прибудова; В-1 - баня; Ж-1 - корівник №4, до нього віфдноситься ж-прибудова; 3-1 - корівник №5; И-1 - відгодівельник; 1-І - телятник; Є-1 - телятник, до нього відноситься є-прибудова; Е-1 корівник № НОМЕР_1 , до нього відноситься АДРЕСА_1 , номер запису про право власності 24831063 та номер запису про право власності 24845666.

Відповідно до ч.1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши викладені в поданій заяві обґрунтування, приходить до наступних висновків.

Судом встановлено такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ч.1, 2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч.3 ст.150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Форма та зміст заяви про забезпечення позову мають відповідати вимогам, які встановлені у ст.151 ЦПК України, проте заява Колективу співвласників майнових паїв реорганізованого КСП «Мир» в особі уповноваженої особи співвласників майнових паїв реорганізованого КСП «Мир» Корнійчук Лідії Вікторівни про забезпечення позову до його пред`явлення таким вимогам не відповідає.

Зокрема, згідно з п.5,6 ч.1 ст.151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: ціну позову, про забезпечення якого просить заявник, пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення.

Водночас, заява Колективу співвласників майнових паїв реорганізованого КСП «Мир» в особі уповноваженої особи співвласників майнових паїв реорганізованого КСП «Мир» Корнійчук Лідії Вікторівни про забезпечення позову до його пред`явлення таких положень не містить.

Суд зауважує, що вирішення питання про застосування зустрічного забезпечення, з урахуванням вимог ст. 154 ЦПК України є не диспозитивним правом суду, а його обов`язком незалежно від майнового стану відповідача.

Зазначена правова позиція висвітлена у постанові ВС КЦС від 10.09.2019 року у справі №753/2380/18-ц.

Крім цього, відповідно до п.2.7 Рекомендацій щодо порядку здійснення права спільної часткової власності власниками майнових паїв колишніх колективних сільськогосподарських підприємств, затверджених наказом Міністерства аграрної політики України № 315 від 20 травня 2008 року, для забезпечення ведення спільних справ співвласники можуть обрати уповноважену особу, якою може бути фізична або юридична особа. З уповноваженою особою укладається договір доручення для здійснення повноважень, що підписується співвласниками, які голосували за її обрання. Підписи співвласників засвідчуються посадовою особою сільської, селищної ради або нотаріусом.

Разом з тим матеріали заяви про забезпечення позову не містять договору доручення на підтвердження повноважень ОСОБА_1 як уповноваженої особи співвласників майнових паїв КСП «Мир».

Відповідно до ч.1 ст.80 ЦК України юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку.

Згідно з ч.1, 2 ст.81 ЦК України юридична особа може бути створена шляхом об`єднання осіб та (або) майна. Юридичні особи, залежно від порядку їх створення, поділяються на юридичних осіб приватного права та юридичних осіб публічного права. Юридична особа приватного права створюється на підставі установчих документів відповідно до статті 87 цього Кодексу. Юридична особа приватного права може створюватися та діяти на підставі модельного статуту в порядку, визначеному законом. Юридична особа публічного права створюється розпорядчим актом Президента України, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування.

Частиною 1 ст.83 ЦК України встановлено, що юридичні особи можуть створюватися у формі товариств, установ та в інших формах, встановлених законом.

Відповідно до ч.4 ст.87 ЦК України юридична особа вважається створеною з дня її державної реєстрації.

Матеріали заяви про забезпечення позову до його пред`явлення не містять документів (доказів), які б підтверджували організаційно-правовий статус Колективу співвласників майнових паїв реорганізованого КСП «Мир».

В Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відсутня інформація про державну реєстрацію такої юридичної особи (установи, організації, товариства тощо) як Колектив співвласників майнових паїв реорганізованого КСП «Мир».

Відповідно до пункту 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, у тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Ухвала про забезпечення позову має включати мотивувальну частину, де поряд із зазначенням мотивів, із яких суд (суддя) дійшов висновку про обґрунтованість припущення про те, що невжиття заходів забезпечення може в майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення, наводиться посилання на закон, яким суд керувався при постановленні ухвали.

Відповідно до частини першої статті 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди при розгляді справ застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Згідно з практикою ЄСПЛ «навіть у разі, коли судовий орган, що виносить рішення у спорах щодо «прав та обов`язків цивільного характеру», у певному відношенні не відповідає пункту 1 статті 6 Конвенції, порушення Конвенції не констатується за умови, якщо провадження у вищезазначеному органі «згодом є предметом контролю, здійснюваного судовим органом, що має повну юрисдикцію та насправді забезпечує гарантії пункту 1 статті 6 Конвенції» (рішення ЄСПЛ від 9 січня 2013 року у справі «Олександр Волков проти України», пункт 123).

Статтею 6 Конвенції закріплено право особи на справедливий суд.

У пункті 3 Висновку № 11 (2008) КРЄС зазначено, що чітке обґрунтування та аналіз є базовими вимогами до судових рішень та важливим аспектом права на справедливий суд.

За усталеною практикою ЄСПЛ (рішення у справах «Серявін та інші проти України», «Бендерський проти України», «Сокуренко і Стригун проти України»), закріплене у статті 6 Конвенції право особи на справедливий судовий розгляд забезпечується, зокрема, і через право на мотивоване судове рішення, справедливість судового рішення вимагає, аби таке рішення достатньою мірою висвітлювало мотиви, на яких воно ґрунтується.

Забезпечення позову по суті це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя й задоволених вимог позивача (заявника).

Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Щодо належної та обґрунтованої мотивації судового рішення про застосування заходів забезпечення позову неодноразово висловлювався Верховний Суд у своїх постановах, зокрема постанова ВС КЦС від 17.10.2018 року у справі №183/5864/17-ц, постанова Великої Палати ВС від 06.02.2020 року у справі №9901/241/19.

Суд здійснив оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів, з`ясував сумірність виду забезпечення позову, який просила застосувати особа, яка звернулася з такою заявою, позовним вимогам, оцінив рівноцінність заходів забезпечення позову змісту заявлених позовних вимог та дійшов висновок про відмову в задоволенні вказаної заяви про забезпечення позову до його пред`явлення.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.3, 5, 149-153, 260, 261, 353 ЦПК України суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви Колективу співвласників майнових паїв реорганізованого КСП "Мир" в особі Уповноваженої особи співвласників майнових паїв реорганізованого КСП "Мир" Корнійчук Л.В. про забезпечення позову до пред`явлення позову - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Рівненського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з моменту її підписання суддею. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня вручення відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяЛ. А. Грипіч