Справа № 404/4794/21
Номер провадження 2/404/1230/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2021 року місто Кропивницький

Суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда Кулінка Л.Д., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), до Державного підприємства «Сетам» (місцезнаходження: місто Київ, вулиця Стрілецька, будинок № 4-6), приватного виконавця виконавчого округу Шмалько Олександра Олександровича (місцезнаходження: 25000, місто Кропивницький, вулиця Гоголя, будинок № 67/24), Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк» (місцезнаходження: 03087, місто Київ, вулиця Єреванська, будинок № 1) третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Акціонерне товариство «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «АСПРО» (місцезнаходження: 04071, місто Київ, вулиця Щекавицька, будинок № 9А), про визнання електронних торгів, протоколу електронних торгів, та результату електронних торгів недійсними, відновлення становища яке існувало до порушення прав т застосування наслідків недійсності прилюдних торгів, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання недійсними електронні торги від 19 квітня 2021 року з реалізації нерухомого майна земельної ділянки, кадастровий номер :19:200:0078, яка заходиться за адресою: АДРЕСА_2 ; визнання недійсними результати електронних торгів від 19 квітня 2021 року з реалізації нерухомого майна земельної ділянки, кадастровий номер :19:200:0078, яка заходиться за адресою: АДРЕСА_2 ; визнання недійсним протоколу електронних торгів від 19 квітня 2021 року з реалізації нерухомого майна земельної ділянки, кадастровий номер :19:200:0078, яка заходиться за адресою: АДРЕСА_2 ; відновлення становища, яке існувало до порушення прав та застосування наслідків недійсності електронних торгів від 19 квітня 2021 року, повернувши у власність ОСОБА_1 земельну ділянку кадастровий номер :19:200:0078, яка заходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Вимоги до форми і змісту позовної заяви встановлені статтями 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно пункту 3 частини третьої статті 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 Цивільного процесуального кодексу України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Постановою Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» роз`яснено, що під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до пункту 3 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінетів Міністрів України № 1440 від 10.09.2003 року, ринкова вартість це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

За статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» № 2658-III від 12.07.2001 року, незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства», від 21 серпня 2014 року № 358.

У відповідності до підрункту 1 пункту 1 вказаної вище Постанови, оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Також, згідно вимог постанови Кабінету Міністрів України "Про проведення оцінки майна для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358, оцінка об`єкта для цілей оподаткування здійснюється суб`єктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні", - у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог Закону України Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні хоча б за однією із спеціалізацій у межах напряму 1 Оцінка об`єктів у матеріальній формі і напряму 2 Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на об`єкти інтелектуальної власності.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

При цьому одна з вимог позивача застосування наслідків недійсності електронних торгів від 19 квітня 2021 року, повернувши у власність ОСОБА_1 земельну ділянку кадастровий номер :19:200:0078, яка заходиться за адресою: АДРЕСА_2 , тобто фактично вимога про витребування майна, однак всупереч зазначених приписів законодавства в позовній заяві не зазначена ціна позову, та відсутні належні докази на підтвердження вартості спірного майна.

Відповідно до пункту 10 частини третьої статті 175 Цивільного процесуального кодексу позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Проте позивачем в порушення вказаних вимог не надано до суду власного письмового підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до частини четвертої статті 177 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового визначає Закон України «Про судовий збір».

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2021 року 2270,00 грн.

Згідно пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем судовий збір справляється у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду заяви, позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий справляється в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 908,00 грн.

Подані до суду позовні заяви чи заява, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору. Аналогічна правова позиція викладена в пункті 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року.

Позовна заява містить чотири самостійні позовні вимоги, з яких три позовні вимоги немайнового характеру (визнання електронних торгів недійсними, визнання недійсними результати електронних торгів від 19 квітня 2021 року, визнання недійсним протоколу електронних торгів від 19 квітня 2021 року) та одна позовна вимога майнового харктеру (застосування наслідків недійсності електронних торгів від 19 квітня 2021 року, повернувши у власність ОСОБА_1 земельну ділянку кадастровий номер :19:200:0078, яка заходиться за адресою: АДРЕСА_2 ), кожна з яких є об`єктом справляння судового збору.

При цьому, позивачем в порушення вищевказаних норм, при зверненні до суду судовий збір не сплачено.

В матеріалах позовної заяви міститься клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору. В обґрунтування поданого клопотання зазначено, що позивач наразі знаходиться у скрутному матеріальному становищі, а відтак просить задовольнити клопотання та звільнити його від сплати судового збору.

Частиною першою та третьою статті 136 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

За приписами статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Виходячи із зазначених норм, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним поняттям та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Позивач як на доказ звільнення від сплати судового збору, долучає довідку з Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія Транспеле», про те, що він дійсно працює у вказаній компанії водієм автотранспортних перевезень (міжнародні рейси).

Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

У пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8Закону України «Про судовий збір» та статті 81ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Скрутне матеріальне становище - це умови існування фізичної особи, які проявляються перш за все при відсутності грошових коштів та інших майнових засобів, що необхідні для задоволення потреб фізичної особи та придбання речей першої необхідності продуктів харчування, медичних ліків, одягу тощо.

Окрім того, незадовільний матеріальний стан залежить і від відсутності у особи нерухомості, депозитів, акцій, активів у фінансових установах, документів про відсутність доходів членів сім`ї, довідки про склад сім`ї, відсутність чи наявність виплат соціальної допомоги, тощо.

Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду по справі № 456/3294/15, № провадження 61-55960св18 від 28 січня 2020 року.

Враховуючи вищевикладане, оскільки позивачем не надано належних доказів на підтвердження скрутного матеріального становища, а довідка про те, що позивач офіційно працевлаштований підтверджує наявність доходу, клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору є необґрунтованим, безпідставним та таким, що не підлягає задоволенню.

Крім того, згідно частини п`ятої статті 177 Цивільного процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

За частинами першою та другою статті 95 Цивільного процесуального кодексу України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до пункту 5.27 Національного стандарту України Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації "Вимоги до оформлювання документів" (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07 квітня 2003 року № 55, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів "Згідно з оригіналом", назви, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, засвідчуватись повинна кожна сторінка документа з відтиском печатки підприємства, установи, організації, іншої юридичної особи".

При цьому, подані до позовної заяви копії документів (письмових доказів) належним чином не засвідчені.

Таким чином, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України і підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, що передбачено статтею 185 Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), до Державного підприємства «Сетам» (місцезнаходження: місто Київ, вулиця Стрілецька, будинок № 4-6), приватного виконавця виконавчого округу Шмалько Олександра Олександровича (місцезнаходження: 25000, місто Кропивницький, вулиця Гоголя, будинок № 67/24), Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк» (місцезнаходження: 03087, місто Київ, вулиця Єреванська, будинок № 1) третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Акціонерне товариство «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «АСПРО» (місцезнаходження: 04071, місто Київ, вулиця Щекавицька, будинок № 9А), про визнання електронних торгів, протоколу електронних торгів, та результату електронних торгів недійсними, відновлення становища яке існувало до порушення прав т застосування наслідків недійсності прилюдних торгів, залишити без руху.

Надати позивачеві строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для подання позовної заяви з додержанням вимог, викладених у статтях 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України, а саме: вказати ціну позову, надавши докази оцінки вартості спірного майна, надати до суду власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, подати до суду належним чином засвідчені копії всіх документів (письмових доказів), що доадні до позовної заяви.

Запропонувати позивачу сплатити судовий збір в загальному розмірі 2724,00 грн. грн. за три позовні вимоги немайнового характеру (визнання електронних торгів недійсними 908,00 грн.; визнання недійсними результати електронних торгів від 19 квітня 2021 року 908,00 грн.; визнання недійсним протоколу електронних торгів від 19 квітня 2021 року 908,00 грн) та судовий збір в розмірі 1% від вартості майна, на яке заявлено право власності, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб на р/р UA0011565; Код банку отримувача (МФО) 899998; отримувач коштів: ГУК у Кіров.обл./Фортечн.р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37918230, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу (судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Кіровський районний суд міста Кіровограда, надавши суду оригінал квитанції, про сплату судового збору.

Роз`яснити положення частини третьої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка