Справа № 758/4360/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 березня 2021 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Гребенюка В.В., за участю секретаря судового засідання Жванко О.Є., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання права власності на спадкове майно, поділ спадкового майна, зустрічного позову ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , про поділ спадкового майна в натурі та визнання права власності в порядку спадкування, -

УСТАНОВИВ:

У квітні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання права власності на спадкове майно, поділ спадкового майна.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 18.10.2019 року справу прийнято до розгляду, призначено в загальному позовному провадженні, встановлено строк для подання відзиву на позовну заяву.

11.03.2020 року до суду надійшов зустрічний позов ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , про поділ спадкового майна в натурі та визнання права власності в порядку спадкування.

В судові засідання, призначені 12.10.2020 р., 11.03.2021 р. обидві сторони не з`явилися, явку своїх представників не забезпечили, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, про що свідчать відмітки на рекомендованому поштовому повідомленні, поважнх причини неявки суду не повідомили.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 та зустрічний позов ОСОБА_2 , ОСОБА_3 підлягають залишенню без розгляду з наступних підстав.

Приписами частини 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 р. та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 р. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачі (як за первісним позовом, так і за зустрічним), звернувшись до суду, в судові засідання на призначений день, час та місце розгляду справи не з`явилися, явку своїх представників не забезпечили.

З огляду на повторну неявку обох сторін, належним чином повідомлених про день, час та місце судового засідання, неповідомлення про поважні причини неявки, первісний та зустрічний позови підлягають залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України. Залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до суду для захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів в установленому законом порядку.

На підставі викладеного, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257, ст. ст. 258-260, 353 ЦПКУкраїни, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання права власності на спадкове майно, поділ спадкового майна - залишити без розгляду;

Зустрічний позов ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , про поділ спадкового майна в натурі та визнання права власності в порядку спадкування - залишити без розгляду;

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (враховуючи положення п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України). У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали;

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В.В. Гребенюк