БОРЗНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №730/485/21
Провадження № 2/730/240/2021
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" липня 2021 р. м. Борзна

Борзнянський районний суд Чернігівської області в складі:

головуючого судді - Луговця О.А.

з участю секретаря судового засідання - Чорнухи Н.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Борзни в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Борзнянської міської ради Чернігівської області про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до суду з даним позовом, в якому просить визнати за нею в порядку спадкування за заповітом право на земельну частку (пай) розміром 4,3 умовних кадастрових гектари на території Малозагорівської сільської ради Борзнянського району Чернігівської області, яке посвідчене земельним сертифікатом серії ЧН №058388, зареєстровано в Книзі реєстрації сертифікатів за №388 на ім`я ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а прийняв шляхом вступу в фактичне управління та володіння спадковим майном ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Свої вимоги обґрунтовує тим, що після померлої її прабаби ОСОБА_2 залишилося спадкове майно, до складу якого входить й право на вказану земельну частку (пай), посвідчене відповідним земельним сертифікатом, отриманим за життя спадкодавицею. Після смерті ОСОБА_2 спадщину прийняв шляхом вступу в фактичне управління та володіння спадковим майном її син (дід позивачки) ОСОБА_3 , який також помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Вона є спадкоємцем за заповітом після смерті свого діда ОСОБА_3 та прийняла спадщину, іншим спадкоємцем частини визначеного в заповіті майна є онук ОСОБА_4 , але позбавлена можливості оформити свої спадкові права на зазначену земельну частку (пай) через нотаріальну контору, оскільки правовстановлюючий документи на неї за життя спадкодавицею був втрачений.

Позивачка була належним чином та своєчасно повідомлена про дату, час і місце розгляду справи, що підтверджується довідкою про доставку SMS-повідомлення згідно заявки, але своїм правом на участь в судовому засіданні не скористалась, надавши через канцелярію суду заяву, в якій просить розглядати справу без її участі, заявлені вимоги підтримує і наполягає на їх задоволенні.

Відповідач Борзнянська міська рада була належним чином та своєчасно повідомлена про дату, час і місце розгляду справи, що підтверджується розпискою про одержання повістки, але своїм правом на участь в судовому засіданні не скористалась, відзиву на позов не подала, надавши заяву, в якій просить розглядати справу в їх відсутність та прийняти рішення на розсуд суду.

Неявка в судове засідання належним чином сповіщених учасників справи у відповідності до положень ст.223 ЦПК України в даному випадку не перешкоджає розгляду справи.

Згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 померла прабаба позивачки ОСОБА_2 , яка була зареєстрована й проживала сама в АДРЕСА_1 , заповіту при житті не складала.

До складу спадкового майна ОСОБА_2 входить, зокрема, право на земельну частку (пай) із земель колишнього КСП «ім. Червоних партизан» розміром 4,3 умовних кадастрових гектари на території Малозагорівської сільської ради (в процесі децентралізації влади - Малозагорівський старостинський округ Борзнянської міської ради) Борзнянського району Чернігівської області, посвідчене відповідним земельним сертифікатом серії ЧН №058388, який згідно оголошення в газеті «Вісті Борзнянщини» №34 від 18 серпня 2018 року вважається втраченим.

Після смерті ОСОБА_2 спадщину прийняв шляхом фактичного вступу у володіння та управління спадковим майном (ст.548, 549 ЦК УРСР) її син ОСОБА_3 (дід позивачки) як спадкоємець першої черги за законом (ст.529 ЦК УРСР), інші спадкоємці на спадкове майно не претендували. Відтак, ОСОБА_3 успадкував після своєї померлої матері ОСОБА_2 й, хоча юридично не оформив свої спадкові права, проте став власником її спадкового майна, що узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 14 серпня 2019 року в справі №523/3522/16-ц за схожих обставин.

Водночас ОСОБА_3 , який був зареєстрований і проживав сам у АДРЕСА_2 ,також помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , склавши при житті 03 квітня 2015 року заповіт, яким на випадок своєї смерті зробив таке заповідальне розпорядження:

- земельну ділянку (пай), що посвідчується державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЧН №171244, пай №312, площею 2,61га (рілля), кадастровий номер :04:001:0320, зареєстрованого в книзі реєстрації державних актів на право власності на землю 22 жовтня 2003 року за №528, та земельну ділянку (пай), що посвідчується державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЧН №162429, пай №521, площею 0,62га (кормові угіддя), кадастровий номер :04:002:0523, зареєстрованого в книзі реєстрації державних актів на право власності на землю 22 жовтня 2003 року за №529, - заповідаю своєму онуку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ;

- земельну ділянку, право власності на яку посвідчується свідоцтвом про право на спадщину за законом ВРТ №293828 від 06.07.2012р., площею 2,0000га для ведення особистого селянського господарства на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯЛ №400813, виданого на підставі розпорядження Борзнянської райдержадміністрації №326 від 26.07.2010р., зареєстрованого в книзі записів державних актів на право власності на землю за №28, кадастровий номер :04:001:1562, та інше майно, яке мені належить, - заповідаю своїй онуці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Після смерті ОСОБА_3 спадщину прийняли шляхом подачі відповідних заяв до Борзнянської районної державної нотаріальної контори визначені в заповіті онуки: позивачка ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , в зв`язку з чим вони у відповідності до положень ст.1223, ст.1269 ЦК України мають право на належне ОСОБА_3 спадкове майно, до складу якого входить й майно його померлої матері ОСОБА_2 , в тому числі й право на спірну земельну частку (пай).

Нотаріусом 08 червня 2021 року відмовлено позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину на спірну земельну частку (пай) в зв`язку з втратою відповідного земельного сертифіката та рекомендовано вирішити питання в судовому порядку.

Оскільки смерть спадкодавиці ОСОБА_2 настала ІНФОРМАЦІЯ_4 , а спадкодавця ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_2 , що спадкове законодавство визначає як час відкриття спадщини, і яка була прийнята спадкоємцями, то до спірних правовідносин підлягають застосуванню норми як ЦК УРСР (до спадщини ОСОБА_2 ), так і ЦК України (до спадщини ОСОБА_3 ).

Зазначені обставини підтверджуються копіями паспорта, свідоцтв про народження, шлюб, смерть, архівної довідки Державного архіву Чернігівської області №С-1799 від 31.01.2020р., заповіту, довідками Малозагорівського старостинського округу Борзнянської міської ради №147/1, 148/1, 149/1 від 12.04.2021р., інформаціями відділу у Борзнянському районі ГУДЧО від 26.06.2017р., 04.06.2021р., копією Державного акту на право власності на землю КСП «ім. Червоних партизан» серії ЧН №000013 від 22.11.19995р. зі списком осіб-членів цього КСП, витягом з книги реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай), копією свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 16.02.2018р., листом-відповіддю нотаріуса №521/01-16 від 08.06.2021р., довідками Борзнянської районної державної нотаріальної контори №605/01-16 від 01.07.2021р. та Державного нотаріального архіву Чернігівської області №3357/01-17 від 05.07.2021р.

За загальним правилом ст.15, 16 ЦК України, ст.4, 5 ЦПК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес в один із способів, визначених ч.1 ст.16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом.

Згідно зі ст.2 Закону України «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)» одним із документів, що посвідчують право на земельну частку (пай), є рішення суду.

Відповідно до ст.392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

З аналізу положень ст.13 ЦПК України вбачається, що суд зобов`язаний вирішити справу за тим зверненням особи, що пред`явлене, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому (принцип диспозитивності цивільного судочинства).

Згідно з ч.1 ст.48 ЦПК сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідач це особа, яка на думку позивача або відповідного правоуповноваженого суб`єкта порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

За приписами ст.51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами.

Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Про неналежного відповідача можна говорити тільки в тому випадку, коли суд може вказати особу, що повинна виконати вимогу позивача, належного відповідача.

Таким чином, неналежний відповідач це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

ОСОБА_1 у відповідності до ст.175 ЦПК України при викладенні змісту позовної заяви самостійно визначено коло учасників цивільного процесу у даній справі, зокрема, відповідачем зазначено Борзнянську міську раду Чернігівської області.

Однак, як вбачається з матеріалів справи, зокрема, довідкиБорзнянської районної державної нотаріальної контори №605/01-16 від 01.07.2021р. (витребування зазначеної довідки з нотаріальної контори у підготовчому засіданні здійснено судом з власної ініціативи на виконання вимог ч.7 ст.81 ЦПК України, оскільки в суду малися сумніви у добросовісному здійсненні позивачкою її процесуальних прав та виконання обов`язків щодо подання доказів про прийняття спадщини іншими спадкоємцями), після померлого заповідача ОСОБА_3 спадщину, окрім позивачки, прийняв і ОСОБА_4 , який разом з ОСОБА_1 зазначені у заповіті в якості спадкоємців, ці особи мають однаковий ступінь споріднення зі спадкодавцем (онуки) та можуть претендувати на неохоплене заповітом спадкове майно померлого діда в порядку спадкування за законом.

Також суд зважує і на те, що правовідносини в справі виникли з приводу спадкування, а не щодо підтвердження наявності чи відсутності у померлої ОСОБА_2 права на земельну частку (пай). В зв`язку з цим, даний позов безпосередньо зачіпає спадкові права та інтереси лише спадкоємців, які прийняли спадщину, тобто, в даному випадку ОСОБА_4 , який і має бути належним відповідачем у справі.

Натомість, зазначена позивачкою в заяві Борзнянська міська рада не може вважатися належним відповідачем, місцезнаходження спірної земельної частки (паю) на території Малозагорівського старостинського округу Борзнянської міської ради не має істотного значення для вирішення даного спору, так як спірні правовідносини стосуються спадкування.

Водночас позивачка всупереч вимогам ч.1-3 ст.51 ЦПК України своїм процесуальним правом на внесення клопотання про заміну первісного відповідача належним відповідачем, або залучення у справі ОСОБА_4 як співвідповідача, не скористалась, прийняти участь в судових засіданнях не побажала, тоді як з урахуванням принципу диспозитивності цивільного процесу суд позбавлений можливості самостійно вчинити дані процесуальні дії.

Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача (п.40 постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року в справі №523/9076/16-ц).

Таким чином, враховуючи викладені обставини, дані позовні вимоги ОСОБА_1 звернуті до Борзнянської міської ради безпідставно, в зв`язку з чим, не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.524, 529, 548, 549 ЦК УРСР, ст. 15, 16, 328, 392, 1216-1223, 1258, 1268-1272 ЦК України, ст.2-4, 12, 13, 19, 23, 48, 51, 76-89, 141, 258-268 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Борзнянської міської ради Чернігівської області про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду (до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - через Борзнянський районний суд) шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення; якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст.273 ЦПК України.

Суддя Борзнянського районного суду О.А.Луговець