У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 березня 2021 року місто Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області

в складі головуючого судді - Галінської В.В.

секретар судового засідання - Шкіндер І.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою представника відповідача Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 - адвоката О.В.Карпець про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Держпродспоживслужба про захист прав споживачів та стягнення шкоди, -

В С Т А Н О В И В :

Представник відповідача Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 - адвокат О.В.Карпець звернулася до Рівненського міського суду Рівненської області із заявою, в якій просить поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення; переглянути заочне рішення від 03 вересня 2020 року у справі №569/15054/19; заочне рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 03 вересня 2020 року у справі №569/15054/19, скасувати та призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

В обгрунтування заяви зазначає, що про виклик у судове засідання, яке відбулося 03 вересня 2020 року, на якому було ухвалено заочне рішення, відповідач ніяких повідомлень та судових повісток не отримувала, тому не знала про дату та час розгляду справи, що свідчить про те, що відповідач не була належним чином повідомлена про розгляд справи. Також вказує, що відповідач вважає позовні вимоги необгрунтованими, а судове рішення таким, що підлягає скасуванню. Відповідач була позбавлена свого законного права на захист своїх цивільних прав та інтересів в суді під час вирішення даної справи та не мала можливості подати заперечення до позовних вимог.

В судовому засідання представник відповідача ФОП ОСОБА_1 - адвокат О.В.Карпець підтримала заяву, просила її задоволити.

Позивач та його представник в судовому засіданні заяву не визнали, просили відмовити в її задоволенні посилаючись на об"єктивність прийнятого судом рішення.

Суд, заслухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали справи приходить до наступного висновку.

Як встановлено судом і вбачається з матеріалів справи, 07 серпня 2019 року ОСОБА_2 звернувся до Рівненського міського суду з позовом до ФОП ОСОБА_1 про захист прав споживачів, стягнення шкоди.

Ухвалою суду від 08 серпня 2019 року прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі. Перше судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 30 серпня 2019 року з повідомленням (викликом) сторін, визначено сторонам строк для подання відзиву на позовну заяву, відповіді та заперечень.

В судовому засіданні неодноразово було оголошено перерву.

Відповідно до положень ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов"язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов"язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Положеннями частини 2 статті 43 ЦПК України визначено, що учасники справи зобов"язані: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об"єктивному встановленню всіх обставин справи; з"являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов"язковою; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

На судові засідання, призначені на 28.10.2019 року, 23.12.2019 року та 04.02.2020 року, відповідач, будучи належним чином повідомлена, про свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.18, 38,39), проте не з"явилася, письмових заперечень щодо предмету спору не надала.

Окрім того, справа перебувала на розгляді в суді з 07.08.2019 по 03.09.2020 (дата ухвалення рішення), тобто більше року.

Слід також зазначити, що згідно електронного сайту Рівненського міського суду Рівненської області користувачу надаються можливості пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування судових рішень або їхніх частин та інформація про призначені судові засідання.

Рішенням Рівненського міського суду Рівненської області від 03 вересня 2020 року позов ОСОБА_2 до Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору Держпродспоживслужба про захист прав споживачів та стягнення шкоди, задоволено частково. Стягнуто з Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошові кошти у розмірі 1410 доларів США, що в еквіваленті на 03 вересня 2020 року складає 38972,40 грн. В задоволенні позовної вимоги про стягнення моральної шкоди, відмовлено. Вирішено питання судових витрат.

Статтею 288 ЦПК України визначено дві підстави за яких заочне рішення підлягає скасуванню, а саме, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З огляду на роз"яснення, надані в абз. 5 п. 30 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" від 12 червня 2009 року №2, суд скасовує заочне рішення, якщо визнає, що відповідач не з"явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Зі змісту вказаної вище статті та роз"яснень Пленуму ВСУ вбачається, що скасування заочного рішення судом, який його ухвалив, можливе у випадку встановлення судом двох обставин одночасно: відповідач не з"явився в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення, та не повідомив про причини неявки з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд приходить до висновку, що заявником не доведено та не надано будь-яких доказів, які б ставили під сумнів обґрунтованість прийнятого судового рішення. Доводи, викладені відповідачем в заяві про перегляд заочного рішення, зводяться лише до незгоди з ухваленим рішенням суду. Водночас, подання заяви про перегляд заочного рішення розцінюється судом як зловживання процесуальними правами та намагання ухилитись від виконання судового рішення, що набрало законної сили.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд справи в розумний строк незалежним і безстороннім судом, створеним на підставі закону спору про громадянські права та обов"язки цивільного характеру.

Порушення пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод констатував Європейський суд з прав людини у справі "Устименко проти України".

Зокрема, ЄСПЛ вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов"язкового рішення лише з метою повторного слухання справи та постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий, лише коли він зумовлений особливими й непереборними обставинами (пункт 46 рішення у справі "Рябих проти Росії").

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Желтяков проти України" від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі "Брумареску проти Румунії" (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п. 1 ст. 6 Конвенції, а також ст. 1 Першого протоколу до неї, оскільки у позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

В даній ситуації суд виходить з того, що оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

Відповідно до ч.ч. 1, 3, 4 ст.127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Відповідно до ч.ч.1, 3, 4 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що відповідач з поважної причини пропустила строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, а відтак клопотання про поновлення строку подання заяви про перегляд заочного рішення підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 127, 260, 287-288 ЦПК України , суд -

У Х В А Л И В :

Поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Заяву представника відповідача Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 - адвоката О.В.Карпець про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Держпродспоживслужба про захист прав споживачів та стягнення шкоди - залишити без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 05 березня 2021 року.

Суддя -