ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2021 року м.Херсон

Номер справи: 766/21214/17

Номер провадження: 22-ц/819/1269/21

Херсонський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого (суддя-доповідач) Ігнатенко П.Я.,

суддів: Воронцової Л.П.,

Полікарпової О.М.,

за участю секретаря Литвиненка В.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області у складі судді Майдан С.І. від 23 лютого 2021 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Нікодон Ольги Олександрівни, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСББ «Гірського 18», про скасування рішення державного реєстратора,-

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2017 р. позивачка звернулась до суду з вказаним позовом до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Нікодон Ольги Олександрівни про скасування рішення державного реєстратора щодо державної реєстрації права власності відповідача ОСОБА_2 на нерухоме майно. В обґрунтування вимог зазначає, що є співвласником багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 , зокрема, власником квартири АДРЕСА_2 .

22 червня 2017 року державний реєстратор Приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Нікодон О.О. прийняла рішення про державну реєстрацію прав №35816371 та внесла до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно інформацію про ОСОБА_2 , як про власника двокімнатної квартири АДРЕСА_3 .

У позові зазначено, що співвласники одноповерхового будинку АДРЕСА_1 не приймали рішень про проведення його реконструкції з надбудовою другого та третього поверхів, а тому вважає реєстрацію об`єктів нерухомого майна, розміщеного на другому та третьому поверхах будинку АДРЕСА_4 незаконною.

З огляду на викладене позивач просить суд скасувати рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, а саме на квартиру АДРЕСА_3 , індексний номер 35816371 від 22.06.2017 року (номер запису про право власності 21055414 від 16.06.2017), прийняте державним реєстратором прав на нерухоме майно Приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Нікодон Ольгою Олександрівною.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 15 січня 2018 р. залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 17 травня 2018 р. залучено до участі у справі ОСББ «Гірського 18» в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору.

22 листопада 2018 року ОСОБА_1 , від імені якої на підставі довіреності діє ОСОБА_5 , звернулася до суду з клопотанням про збільшення розміру позовних вимог, у якому просить скасувати реєстрацію Декларації про готовність об`єкта до експлуатації, який належить до І-ІІІ категорії складності «Реконструкція багатоквартирного житлового будинку з надбудовою другого та третього поверхів по АДРЕСА_1 » за № ХС58.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 24 квітня 2020 року, крім іншого, відмовлено ОСОБА_1 у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог, в якій позивачем заявлено додаткову вимогу до Управління з питань державного архітектурно будівельного контролю Херсонської міської ради про скасування декларації про готовність об`єкта до експлуатації, який належить до І-ІІІ категорії складності «Реконструкція багатоквартирного житлового будинку з надбудовою другого та третього поверхів по АДРЕСА_1 » за № ХС58.

Вказане судове рішення вмотивовано тим, що позовна вимога до Управління з питань державного архітектурно будівельного контролю Херсонської міської ради, як суб`єкта владних повноважень, підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства, а тому заява ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог не підлягає прийняттю.

Постановою Херсонського апеляційного суду від 14.12.2021 року ухвала Херсонського міського суду Херсонської області від 24.04.2020 року про відмову ОСОБА_1 у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог змінено, викладено підстави відмови у задоволенні заяви у відповідності до мотивувальної частини цієї постанови. В іншій частині зазначене судове рішення залишено без змін.

Вказаною постановою встановлено, що заява позивача про збільшення позовних вимог є фактично поданням окремого позову до іншого відповідача, що виключає можливість розгляду поданої позовної заяви в якості збільшення розміру первинних заявлених позовних вимог. Можливість об`єднання декількох позовних вимог шляхом подання заяви про збільшення розміру позовних вимог до вже поданого раніше позову чинним ЦПК України не передбачено.

В ході подальшого розгляду справи ОСОБА_1 подано клопотання про уточнення позовних вимог в якій заявлено додаткову вимогу до Управління з питань державного архітектурно будівельного контролю Херсонської міської ради про скасування декларації про готовність об`єкта до експлуатації, який належить до І-ІІІ категорії складності «Реконструкція багатоквартирного житлового будинку з надбудовою другого та третього поверхів по АДРЕСА_1 » за № ХС58.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 23 лютого 2021 року ОСОБА_1 відмовлено у прийнятті заяви про уточнення позовних вимог, в якій заявлено додаткову вимогу до Управління з питань державного архітектурно будівельного контролю Херсонської міської ради про скасування декларації про готовність об`єкта до експлуатації, який належить до І-ІІІ категорії складності «Реконструкція багатоквартирного житлового будинку з надбудовою другого та третього поверхів по АДРЕСА_1 » за № ХС58. Закрито підготовче провадження.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу суду скасувати, посилаючись на порушення норм процесуального права. Так, скаржник зазначає, що суд не може відмовити у прийнятті уточненої позовної заяви , оскільки належна процесуальна дія це відкрити чи відмовити у відкритті провадження. Вважає, що позивачем подано заяву відповідно до вимог ч.3 ст. 49 ЦПК України , оскільки позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. При цьому, навіть відмовляючи у прийнятті заяви в частині нових позовних вимог, суд не міг відмовити у прийнятті заяви в межах підстав раніше заявленої позовної вимоги про скасування державної реєстрації.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

В ході апеляційного розгляду учасники судового розгляду не з`явились в судове засідання.

Позивачка ОСОБА_1 подала заяву про розгляд справи у її відсутності.

Адвокат Петрова О.О., яка діє в інтересах відповідача ОСОБА_2 подала заяву, зазначивши, що відповідачка апеляційну скаргу не визнає та погоджується із висновками суду першої інстанції в ухвалі від 23.02.2021 року. Зазначила, що подана позивачкою заява це новий позов, чого не допускає ЦПК України. Окрім того, посилається на те, що позовні вимоги про скасування реєстрації Декларації про готовність об`єкта до експлуатації, який належить до 1- ІІІ категорії складності «Реконструкція багатоквартирного житлового будинку з надбудовою другого та третього поверхів по АДРЕСА_1 , вже прийнято до провадження в інших справах. В зв`язку з викладеним, просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги та залишити ухвалу суду без змін. Розгляд справи просить проводити без участі ОСОБА_2 та її представника.

Відповідно до вимог ч.2 ст. 372 ЦПК України неявка до суду апеляційної інстанції не перешкоджає розгляду справи.

На цій підставі суд апеляційної інстанції вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутності осіб, які не з`явились в судове засідання.

Заслухавши доповідача, перевіривши законність ухвали суду в межах визначених ст.367 ЦПК України, тобто в частині відмови у прийнятті заяви про уточнення позовних вимог, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, 20 лютого 2017 року між ОСОБА_6 (замовником) та ОСОБА_2 (пайовиком) укладено договір про пайову участь у реконструкції багатоквартирного житлового будинку з надбудовою другого та третього поверхів, що знаходиться у АДРЕСА_1 . Предметом вказаного договору є квартира АДРЕСА_5 загальною площею 59,4 кв. м., яка згідно п. 2.1 вказаного договору передається пайовикові після реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації.(т.1 а.с. 129-130)

31 травня 2017 року Управлінням з питань державного архітектурно будівельного контролю Херсонської міської ради зареєстровано за № ХС58 Декларацію про готовність об`єкта до експлуатації, який належить до І-ІІІ категорії складності «Реконструкція багатоквартирного житлового будинку з надбудовою другого та третього поверхів по АДРЕСА_1 », код об`єкта 1122.2, категорія складності об`єкту ІІІ (третя).

22 червня 2017 року державним реєстратором прав на нерухоме майно приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Нікодон О.О. прийнято рішення №35816371 про державну реєстрацію права приватної власності за ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_5 . (т.1 а.с. 147)

ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_6 на підставі рішення Суворовського районного суду м. Херсона від 04.10.2010р. у справі №2-6312/10. (т.1 а.с.141)

Звертаючись за захистом свого порушеного права позивачка в первісно заявленому позові просила скасувати рішення державного реєстратора про реєстрацію права власності квартири АДРЕСА_3 , яке є протиправним та незаконним та послалась на те, що вказаним рішенням порушуються її права як співвласника багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 .

Подавши заяву про уточнення позовних вимог, позивачка зазначила, що однією з підстав прийняття приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Нікодон О.О. оскаржуваного рішення про державну реєстрацію була декларація про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрована Управлінням ДАБК Херсонської міської ради за № ХС58, в зв`язку з чим в уточненій позовній заяві додатково просила скасувати реєстрацію зазначеної вище декларації.

Отже первісна позовна вимога стосувалась скасування рішення державного реєстратора приватного нотаріуса Нікодон О.О. В уточненій позовні заяві позов доповнений новою вимогою про скасування реєстрації Декларації про готовність об`єкта до експлуатації, який належить до І-ІІІ категорії складності «Реконструкція багатоквартирного житлового будинку з надбудовою другого та третього поверхів по АДРЕСА_1 » за № ХС58.

Відмовляючи у прийнятті до розгляду заяви ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог щодо скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, суд першої інстанцій керувався тим, що уточнення є фактично поданням окремого позову до іншого відповідача, що виключає можливість розгляду поданої позивачем заяви в якості уточнення первинних заявлених позовних вимог.

Суд апеляційної інстанції погоджується із таким висновком.

Згідно зі статтею 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Отже, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Статтею 49 ЦПК України визначено процесуальні права та обов`язки сторін.

Зокрема, згідно ч.3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Подавши в уточненому позові ще одну вимогу до ще одного відповідача управління з питань ДАБК Херсонської міської ради, позивач подав новий позов, який з первісним не пов`язаний ані предметом, ані підставами позову в первісній редакції. Подача нового позову з іншим предметом (нова вимога про скасування Декларації) та іншими підставами позову (просить скасувати державну реєстрацію квартири АДРЕСА_5 на третьому поверсі в зв`язку з незаконним прийняттям Декларації про готовність другого та третього поверхів будинку) виключає можливість такого уточнення позовних вимог. Одночасна зміна і підстав і предмету позову ЦПК України не передбачена.

Як зазначено самою позивачкою: уточненою позовною заявою заявлено нову позовну вимогу щодо скасування реєстрації Декларації. Разом з тим, на думку ОСОБА_1 частиною 2 ст. 51 ЦПК України передбачена процедура щодо заміни первісного відповідача належним відповідачем шляхом прийняття судом відповідної ухвали (т.2 а.с.210).

Суд першої інстанції правильно не взяв до уваги такі доводи, оскільки з уточненої позовної заяви не вбачається підстав для заміни неналежного відповідача. В уточненому позові заявлена нова позовна вимога до іншого позивача (ДАБК), при збереженні первісних вимог до первісно заявлених відповідачів.

Отже, заява позивача про уточнення позовних вимог є фактично поданням окремого позову до іншого відповідача, що виключає можливість розгляду поданої позивачем заяви в якості уточнення первинних заявлених позовних вимог.

Відповідно до частини першої статті 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставами виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Однак таке об`єднання позовних вимог можливе саме в одній позовній заяві при зверненні з позовом до суду, а не шляхом подання нового самостійного позову з додатковими похідними вимогами після порушення провадження у справі для його спільного розгляду з первісним позовом. (постанова Верховного Суду від 09.07.2020 у справі № 922/404/19).

За таких обставин, суд першої інстанції правильно відмовив ОСОБА_1 у прийнятті заяви про уточнення позовних вимог, у якій позивачем заявлено нову вимогу немайнового характеру до іншого відповідача.

Доводи апеляційної скарги про обов`язок суду відмовити не у прийнятті, а у відкритті провадження, як нового самостійного позову, судовою колегією до уваги не приймаються, оскільки з урахуванням принципу диспозитивності, позивачем подано заяву, як уточнення існуючих , прийнятих до провадження позовних вимог, саме в межах розгляду даної справи.

Посилання на передчасне закриття попереднього провадження судом першої інстанції, суд апеляційної інстанції до уваги не приймає, оскільки ухвала в частині закриття підготовчого провадження окремо від рішення суду оскарженню не підлягає і ухвала в суду в цій частині не переглядається.

Враховуючи викладене, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала суду в переглянутій частині - без змін.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 49, 367, 374, 375 ЦПК України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , - залишити без задоволення.

Ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 23 лютого 2021 року, - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення (постанови) шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції у цивільних справах - Верховного Суду.

Дата складання повного судового рішення 13 липня 2021 року.

Головуючий П.Я.Ігнатенко

Судді: Л.П.Воронцова

О.М.Полікарпова