Справа №295/2018/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.02.2021 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Слюсарчук Н. Ф, розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Житомирської міської ради про встановлення факту володіння частиною будинку та визнання права власності на частину будинку в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовною заявою, в якій просить суд встановити факт володіння на праві власності батьком позивача ОСОБА_2 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 6/100 ід. ч. житлового будинку АДРЕСА_1 та визнати за нею право власності на вказану частину житлового будинку в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_2 .

Так, подана позивачкою заява не відповідає вимогам ст.175, 177 ЦПК України.

За аналізом наведених правових норм, суддя вказує на те, що зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно з визначеною у них дійсною вартістю майна, а також дійсна вартість майна може підтверджуватись висновком суб`єкта оціночної діяльності.

В метеріалах справи відсутня оцінка 6/100 частини житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , станом на день звернення до суду.

- п.5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини справи, зокрема:

- позивачами не надано дані щодо належності будинку АДРЕСА_1 (витяги з Державного реєстру прав власності на нерухоме майно, витяги з Державного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо обмежень на нерухоме майно) дані, щодо технічного плану вказаної вище будівлі, на день пред`явлення позову до суду;

Відповідно до довідки від 1996 року наданої Житомирським обласним комунальним підприємством по технічной інвентаризації про право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , зареєстровано на ряд осіб, прізвища яких неможливо прочитати (нечитаєма копія).

Чинним законодавством статею 41 Конституції України визначено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений власності.

Позаяк, в позовній заяві не зазначено осіб, права яких можуть бути порушені внаслідок винесення рішення по справі, не визначений їх процесуальний статус, прізвище, ім`я та по батькові сторін та інших учасників справи, їх місце реєстрації або місце проживання чи перебування, поштовий індекс (відповідано до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України), відсутні копії позовної заяви та копії додатків, що додаються до неї, відповідно до вимог ст. 177 ЦПК України.

В додатках до позовної заяви також відсутні докази щодо порядку користування співвласниками конкретними приміщеннями будинку АДРЕСА_1 , зокрема, 6/100 за померлим ОСОБА_2 .

Окрім того, додані додатки до позовної заяви, а саме: довідки - не є читаємими, не сформованими в хронологічному порядку по змісту.

За змістом ч. 4 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленихпорядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, а згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Оплата судового збору за подання до суду позовної заяви здійснюється у розмірах визначених Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22 травня 2015 року №484-VIII, який набрав чинності з 1 вересня 2015 року та яким внесено зміни до Закону України «Про судовий збір», у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 4 якого за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (11 350 грн.).

Позивачем не сплачено судовий збір відповідно до заявлених позовних вимог майнового характеру, від належної оцінки об`єкта власності, так і вимог немайново характеру.

У позовній заяві міститься клопотання позивача про звільнення позивача від сплати витрат пов`язаних з розглядом справи. Обґрунтовуючи клопотання, позивач вказав, що має вкрай скрутний майновий стан, у зв`язку з чим просить звільнити його від сплати судового збору.

Стаття 8 Закону України «Про судовий збір» регулює питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення йогорозміру або звільнення від його сплати.

Так, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена;

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Приймаючи до уваги вищевикладене, суд вважає за необхідне відмовити позивачу в задоволенні клопотанні про звільнення від сплати судового збору, в зв`язку з відсутністю доказів, що підтверджують скрутне матеріальне становище.

Відповідно до ч. 1-3ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177цьогоКодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин суд вважає, що позивачу слід надати термін для виправлення недоліків позовної заяви, шляхом подачі уточненої позовної заяви, оформленої у відповідності до вимог Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись ст. ст.175, 185, 260 ЦПК України, суд

Постановив:

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Житомирської міської ради про встановлення факту володіння частиною будинку та визнання права власності на частину будинку в порядку спадкування - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати семи днів з дня вручення копії ухвали суду для усунення зазначених в ній недоліків.

Роз`яснити позивачу, що якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк вимоги ухвали суду будуть виконані, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання, а інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Н. Ф. Слюсарчук