Справа № 655/407/21
У Х В А Л А

іменем України

14 липня 2021 року смт.Горностаївка

Суддя Горностаївського районного суду Херсонської області Посунько Г.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 , подану від імені та в інтересах ОСОБА_2 , про забезпечення позову ОСОБА_1 , поданого від імені та в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Горностаївська селищна рада Херсонської області) про визнання заповіту недійсним,

в с т а н о в и в :

12 липня 2021 року до Горностаївського районного суду Херсонської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , подана від імені та в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Горностаївська селищна рада Херсонської області) про визнання заповіту недійсним. Своєю позовною заявою ОСОБА_1 просить суд визнати недійсним заповіт, складений 10 березня 2020 року ОСОБА_5 та посвідчений 10 березня 2020 року приватним нотаріусом Горностаївського районного нотаріального округу Бабцем С.В., яким спадкодавець заповіла все належне їй майно ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

12 липня 2021 року представник позивача ОСОБА_1 подав до суду заяву про забезпечення позову, якою просить: 1) заборонити приватному нотаріусу Горностаївського районного нотаріального округу Карпеченко Катерині Петрівні вчиняти будь-які нотаріальні дії щодо спадкового майна, яке залишилось після смерті ОСОБА_5 , 2) накласти арешт на все майно, що складає спадкову масу після померлої ОСОБА_5 . Свою заяву представник позивача обґрунтовує існуванням високої ймовірності того, що відповідачі в будь-який момент можуть відчужити квартиру на користь інших осіб, а також можуть звернутися до нотаріуса для оформлення спадкового майна та його подальшої перереєстрації. Невжиття зазначених заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання судового рішення у разі задоволення позовних вимог.

Суд, дослідивши заяву та матеріали цивільної справи, встановив наступні обставини та визначив відповідно до них правовідносини.

Згідно ч.1, ч.2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно ч.1 ст.150 ЦПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 1-1) накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно ч.2 ст.150 ЦПК України суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Згідно ч.3 ст.150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до п.1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" (надалі - постанова Пленуму ВСУ) єдиною підставою для забезпечення позову є відповідне клопотання у формі мотивованої заяви будь-якої з осіб, котрі беруть участь у справі. Забезпечення позову допускається, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Відповідно до п.3 постанови Пленуму ВСУ - згідно з п.1 ч.1 ст.152 ЦПК позов майнового характеру дозволяється забезпечувати шляхом накладення арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб.

Відповідно до п.4 постанови Пленуму ВСУ - розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог. Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

При цьому, забезпечення позову не повинно порушувати принципи змагальності і процесуального рівноправ`я сторін.

Мета забезпечення позову - це хоча і негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акту, а також перешкоджання спричинення значної шкоди позивачу.

Так, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

З позовної заяви вбачається, що між позивачем та відповідачами дійсно виник спір, предметом якого є заповіт, складений 10 березня 2020 року ОСОБА_5 , яким вона заповіла все належне їй майно відповідачам ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

В позасудовому порядку спір між сторонами не врегульовано, тому на даний час він продовжує існувати.

З огляду на предмет позову, а також зазначені представником позивача обставини, суд вважає, що невжиття такого заходу забезпечення позову як заборона вчиняти нотаріальні дії щодо спадкового майна може істотно ускладнити чи унеможливити можливе рішення суду в разі задоволенні позову.

На підставі викладеного суд вважає можливим в порядку забезпечення позову заборонити приватному нотаріусу Горностаївського районного нотаріального округу Карпеченко К.П. вчиняти будь-які нотаріальні дії щодо спадкового майна, яке залишилось після смерті ОСОБА_5 .

Застосування такого виду забезпечення позову є співмірним заявленим позовним вимогам, не створює загроз та не спричиняє збитків відповідачам або іншим особам.

Разом з тим, обраний представником позивача спосіб забезпечення позову - арешт на все майно, що складає спадкову масу після померлої ОСОБА_5 , має загальний неконкретизований характер. Так, представник позивача не вказує, на яке саме майно необхідно накласти арешт, а також чи існують якісь перешкоди для певних осіб, яким може таке накладення арешту створити перешкоди у користуванні цим майном у зв`язку з накладенням арешту, чиї права можуть бути обмеженні у зв`язку із застосуванням такого заходу. З обсягу доказів, наданих представником позивача, не зрозуміло, яке конкретно існує майно, що спадкоємці можуть отримати після смерті спадкодавця.

За таких обставин суд, виходячи з принципів співмірності, розумності та обґрунтованості, вважає необхідним відмовити в задоволенні заяви про забезпечення позову в частині накладення арешту на все майно, що складає спадкову масу після померлої ОСОБА_5 , через необґрунтованість.

Керуючись ст.ст.149 - 153 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Заяву ОСОБА_1 , подану від імені та в інтересах ОСОБА_2 , про забезпечення позову ОСОБА_1 , поданого від імені та в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Горностаївська селищна рада Херсонської області) про визнання заповіту недійсним - задовольнити частково.

В порядку забезпечення позову заборонити приватному нотаріусу Горностаївського районного нотаріального округу Карпеченко Катерині Петрівні вчиняти будь-які нотаріальні дії щодо спадкового майна, яке залишилось після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , на період до набрання законної сили судовим рішенням в даній цивільній справі.

В задоволенні решти заяви про забезпечення позову в частині накладення арешту на все майно, що складає спадкову масу після померлої ОСОБА_5 , - відмовити.

Копію ухвали суду направити учасникам справи для негайного виконання.

Ухвала суду може бути оскаржена (з врахуванням положень п.п.15.5 п.15 розділу ХІІІ "Перехідні положення" Цивільного процесуального кодексу України - до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи) до Херсонського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Горностаївський районний суд Херсонської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому повну ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання та не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя Посунько Г.А.