Справа № 289/1769/20
Номер провадження 2/289/113/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.03.2021 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області в складі: під головуванням судді Мельника О.В., з секретарем судових засідань Грабіною К.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 (місце знаходження / місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Ставецького старостинського округу Радомишльської міської рада Житомирської області (місце знаходження / місце проживання:вул. Центральна, 21, с. Ставки, Радомишльський р-н, Житомирська обл., 12255)про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду із позовом та просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Оскільки позивач не знала про наявність заповіту, тому в установлений законом строк не звернулась до нотаріальної контори.

Ухвалою від 10.11.2020 відкрито загальне провадження у справі та призначено підготовче засідання.

Позивач в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Подав заяву про розгляд справи без його участі, проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку про можливість ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів та вважає позов таким, що підлягає до задоволення.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла спадкодавець ОСОБА_2 . За життя 23.12.2002 року нею був складений заповіт, посвідчений секретарем Ленінської сільської ради Радомишльського району Житомирської області Сутковенко В.М., зареєстрований в реєстрі за № 259.

Згідно заповіту, спадкоємцем усього майна після смерті ОСОБА_2 є її дочка ОСОБА_1 .

Родинні відносини підтверджуються свідоцтвом про народження позивача, від 20.09.1956 року згідного якого матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є ОСОБА_2 . Відповідно до витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища ОСОБА_1 після реєстрації шлюбу 25 вересня 1976 року обрала прізвище ОСОБА_1 . В той же час, після розірвання шлюбу 19.06.1968 року мати позивача змінила прізвище ОСОБА_2 на ОСОБА_2 , що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про розірвання шлюбу.

Відповідно до листа Ставецького старостинського округу Радомишльського району Житомирської області № 455 від 26.10.2020 року на день смерті та протягом шести місяців після смерті ОСОБА_2 в її будинку ніхто не проживав.

З відповіді приватного нотаріуса Радомишльського районного нотаріального округу Камінської Л.В. № 02-17/349 від 02.11.2020 слідує, що вирішити питання про видачу свідоцтва про право на спадщину на майно померлої ОСОБА_2 можливо лише після винесення судового рішення про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Частиною 3 ст. 10 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Право на спадкування виникає в день відкриття спадщини. Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Згідно роз`яснень, що викладені в п. 24 постанови Пленуму ВС України від 30.05.2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визнання особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до правових висновків Верховного Суду зокрема у справах №565/1145/17 від 26.06.2019 року, № 484/3221/17 від 12 вересня 2018 року не обізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною для поновлення строку на прийняття спадщини.

Суд, проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. ст. 76-81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст. 4, 13, 83, 200, 265, 268, 354 ЦПК України, ст. 1272 ЦК України,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 додатковий строк - два місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судові витрати вважати фактично понесеними.

Рішення суду може бути оскаржено сторонами до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя О. В. Мельник