Ухвала

12 липня 2021 року

м. Київ

справа № 755/17909/19

провадження № 61-10431ск21

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Синельникова Є. В. (суддя-доповідач), Хопти С. Ф., Шиповича В. В.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1

на постанову Київського апеляційного суду від 31 травня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства

з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Житло-Капітал», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку, про сплату пені

за прострочення виконання зобов`язання,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом

до товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Житло-Капітал» (далі - ТОВ «ФК «Житло-Капітал»), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку, про сплату пені за прострочення виконання зобов`язання, в якому просив стягнути з відповідача на його користь пеню

у розмірі 57 387, 64 грн.

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 10 лютого 2021 року позов ОСОБА_1 до ТОВ «ФК «Житло-Капітал», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку, про сплату пені за прострочення виконання зобов`язання задоволено.

Стягнуто з ТОВ «ФК «Житло-Капітал» на користь ОСОБА_1 пеню

у розмірі 57 387, 64 грн.

Вирішено питання щодо розподілу витрат по сплаті судового збору.

Постановою Київського апеляційного суду від 31 травня 2021 року апеляційну скаргу ТОВ «ФК «Житло-Капітал» задоволено.

Рішення Дарницького районного суду міста Києва від 10 лютого 2021 року скасовано та постановлено нове судове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 про сплату пені за прострочення виконання зобов`язання відмовлено.

22 червня 2021 року ОСОБА_1 подав касаційну скаргу, в якій просить скасувати постанову Київського апеляційного суду від 31 травня 2021 року

і залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Підставами касаційного оскарження вказаного судового рішення заявник зазначив неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального і порушення норм процесуального права, вказавши, що суд апеляційної інстанції застосував норми права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених

у постановах Верховного Суду від 04 квітня 2019 року у справі

№ 463/3605/16-ц, від 21 серпня 2019 року у справі № 727/6357/16-ц,

від 09 вересня 2019 року у справі № 759/3881/17, від 06 листопада 2019 року у справі № 759/16906/16-ц, від 15 січня 2020 року у справі № 607/20776/14-ц, від 05 лютого 2020 року у справі № 642/4496/16-ц, від 28 лютого 2020 року

у справі № 501/3051/16-ц, від 17 червня 2020 року у справі № 501/2836/16-ц, від 30 червня 2020 року у справі № 501/3038/16-ц, від 08 липня 2020 року

у справі № 466/7758/18-ц, від 07 жовтня 2020 року у справі № 755/3509/18

та постанові Верховного Суду України від 11 травня 2016 року у справі

№ 6-37цс16 (пункт 1 частини другої статті 389 Цивільного процесуального кодексу України), а також неналежне дослідження зібраних у справі доказів (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).

Посилання заявника на неврахування судами роз`яснень, які містяться

у постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення

у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року № 14 та ухвалі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних

справ від 16 листопада 2016 року, не є визначеною частиною другою

статті 389 ЦПК України підставою касаційного оскарження судових рішень.

Частиною першою статті 394 ЦПК України визначено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Касаційна скарга ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 31 травня 2021 року подана у передбачений статтею 390 ЦПК України строк та з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України, зокрема касаційна скарга містить підстави касаційного оскарження, передбачені пунктами 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України.

Оскаржене судове рішення ухвалено у малозначній справі. Суд касаційної інстанції погоджується з доводами заявника, що касаційна скарга стосується питання права, яке може мати значення для формування єдиної правозастосовчої практики.

З урахуванням наведеного касаційне провадження у цій справі доцільно відкрити.

Керуючись статтями 389, 390, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Житло-Капітал», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку, про сплату пені за прострочення виконання зобов`язання,

за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 31 травня 2021 року.

Витребувати з Дарницького районного суду міста Києва цивільну справу

№ 755/17909/19.

Надіслати відповідним учасникам справи копію касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк до 29 липня 2021 року. До відзиву необхідно додати докази надсилання відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Синельников

С. Ф. Хопта

В. В. Шипович