Дата документу 05.03.2021
Провадження 2/937/345/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 березня 2021 року Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області в складі:

головуючого судді Юрлагіної Т.В.,

за участю секретаря Бондаренко Г.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в місті Мелітополі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним права власності на квартиру в порядку спадкування за заповітом від 20.12.2007 року,

за участю:

представника відповідача адвоката Цимбалюка М.Г.

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним права власності на квартиру в порядку спадкування за заповітом від 20.12.2007 року.

09 листопада 2020 року ухвалу суду відкрито загальне провадження у справі, призначено підготовче судове засідання на 14 грудня 2020 року о 11 годині 00 хвилин.

14 грудня 2020 року підготовче судове засідання було відкладено у зв`язку з наданням часу позивачу для ознайомлення з відзивом. Підготовче судове засідання було відкладено на 20 січня 2021 року об 11 годині 00 хвилин, про що повідомлено сторони під підпис. Крім того, після судового засідання через канцелярію суду від позивачки ОСОБА_1 надійшла заява про ознайомлення з матеріалами справи від 14.12.2020 року (а.с. 115) та заява про відкладення судового засідання у зв`язку з поганим самопочуттям від14.12.2020 року (а.с.116).

20 січня 2021 року підготовче судове засідання було відкладено у зв`язку з перебуванням головуючого у відпустці за раніше відпрацьований час, під час чергування як слідчого судді, відповідно до наказу голови Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області №12-в від 12.01.2021 року (а.с.117).

Підготовче судове засідання відкладено на 10 лютого 2021 року о 14 годині 00 хвилин на адресу позивача направлено судову повістку, яку згідно з поштовим повідомленням вона отримала під підпис 01.02.2021. (а.с. 122).

10 лютого 2021 року підготовче судове засідання було відкладено у зв`язку з неявкою позивача з невідомих причин, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про поважні причини своєї неявки суду вона не повідомила, заяв про відкладення розгляду справи, розгляд справи за її відсутності від неї не надходило. Підготовче судове засідання відкладено на 05 березня 2021 року о 09 годині 00 хвилин на адресу позивача направлено судову повістку, яку згідно з поштовим повідомленням вона отримала особисто під підпис 16.02.2021. (а.с. 177).

05 березня 2021 позивач ОСОБА_1 про поважні причини своєї неявки суду не повідомила, заяв про відкладення розгляду справи, розгляд справи за її відсутності від неї не надходило.

Поважність причин неявки позивача в суд є оціночною категорією, яка вирішується судом в кожному конкретному випадку, але в будь-якому разі неявка позивача повинна бути обумовлена причинами, які об`єктивно та безумовно не дозволяють йому з`явитись до суду: хвороба, відрядження, несвоєчасне отримання судової повістки, тощо. Позивач взагалі не надала суду доказів поважності неявки в судове засідання, а ні 10.02.2021 р., а ні 05.03.2021 р., у зв`язку з чим суд знаходить неявку такою, що відбулася з неповажних причин двічі.

Відповідно до частини другої статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд може постановити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Згідно з частиною п`ятою статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У частині другій статті 223 ЦПК України передбачено, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав, як неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, з огляду на наявність належних доказів вручення позивачу судових повісток про дату, час і місце судових засідань, від позивача не надходила заява про розгляд справи за її відсутності, суд доходить висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі №310/12817/13 (провадження № 61-36375св18), повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в такому разі має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Позивач не демонструвала готовність брати участь у справі на всіх етапах з метою розгляду справи у визначені цивільним процесуальним законом строки, а навпаки її поведінка свідчить про використання прийомів, пов`язаних із зволіканням розгляду справи.

З урахуванням статті 44 ЦПК України поведінка позивача у цій справі не свідчить про добросовісне користування процесуальними правами, а свідчить про зловживання процесуальними правами, зокрема вчинення дій, що спрямовані на безпідставне затягування та перешкоджання розгляду справи, що суперечать завданню цивільного судочинства.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07.07.1989.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи те, що з часу відкриття провадження в даній справі (09.11.2020 року) і станом на 05.03.2021 року підготовче судове засідання не було проведене у зв`язку з неявкою позивача, хоча остання належним чином була повідомлена про дати проведення та відкладення усіх підготовчих засідань, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, тому суд вважає що позовну заяву слід залишити без розгляду, оскільки судові процедури повинні бути справедливими і розумними по відношенню до обох сторін: як до позивача, так і до відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 200, 257, 260, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним права власності на квартиру в порядку спадкування за заповітом від 20.12.2007 року - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Мелітопольський міськрайонний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: