Провадження № 2/234/1105/21
10 лютого 2021 року місто Краматорськ
Краматорський міський суд Донецької області в складі:
головуючого - судді Лебединець Г.С.,
секретар судового засідання Берліна А.Д.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Краматорськ цивільну справу за позовною заявою Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , третя особа Київський районний ВДВС у м. Донецьку Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), Гірницький ВДВС у м. Макіївці, Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про захист права власності, шляхом звільнення майна з під арешту,
Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» звернулося до суду з даним позовом до ОСОБА_1 , треті особи : Київський районний ВДВС у м. Донецьку Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), Гірницький ВДВС у м. Макіївці, Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції та просить ухвалити рішення про зняття арешту з належного йому майна, а саме: з об`єкта нерухомого майна, квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 51,05 кв.м., житловою площею 27,5 кв.м., який накладено 21.08.2012 р. Старшим державним виконавцем ВДВС Київського районного управління юстиції у м. Донецьку, згідно постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер:33193878 від 17.08.2012 (номер запису про обтяження 6356567); об`єкта нерухомого майна, квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 51,05 кв.м., житловою площею 27,5 кв.м., який накладено 14.12.2010 р. Гірницьким районним відділом державної виконавчої служби Макіївського міського управління юстиції, згідно постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер: АА №194283 від 17.11.2010 р. (номер запису про обтяження 6356548); вирішити питання про розподіл судових витрат.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, однак надіслав до суду письмову заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи у його відсутність.
Відповідач будучи повідомленою про день, час та місце проведення судового засідання належним чином, в судове засідання не з`явилася, відзив на позов не подала.
Представники третьої особи будучи повідомленим про день, час та місце проведення судового засідання належним чином, в судове засідання також не з`явився, однак подав до суду заявупро розгляд справи у його відсутність.
Відтак, у відповідності до порядку, встановленого ст. ст. 223, 280, 281 ЦПК України суд, вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі наявних у ній доказів.
Дослідивши матеріали справи суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ст. 15 ЦК України та ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання шляхом звернення до суду.
З позовної заяви вбачається, що 16.07.2014 року Приватним нотаріусом Макіївського нотаріального округу Сілаковою І.С., на підставі свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, серія та номер: 843 виданий 16.07.2014, видавник: приватний нотаріус Макіївського нотаріального округу Сілакова І.С., Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 14488570 від 16.07.2014 р., зареєстровано право приватної власності за АТ «Дельта Банк» на об`єкт житлової нерухомості, квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 51,05 кв.м., житловою площею 27,5 кв.м.
07.09.2020 р. АТ «Дельта Банк» на підставі інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 222896766 стало відомо, що: 1)21.08.2012 р. Старшим державним виконавцем ВДВС Київського районного управління юстиції у м. Донецьку, винесено постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер 33193878 від 17.08.2012, якою накладено арешт на нерухоме майно, що належало ОСОБА_1 , в тому числі на об`єкт нерухомого майна, а саме квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 51,05 кв.м., житловою площею 27,5 кв.м. (номер запису про обтяження 6356567); 2) 14.12.2010 р. Гірницьким районним відділом державної виконавчої служби Макіївського міського управління юстиції, винесено постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер АА №194283 від 17.11.2010 р., якою накладено арешт на нерухоме майно, що належало ОСОБА_1 , в тому числі на об`єкт нерухомого майна, а саме квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 51,05 кв.м., житловою площею 27,5 кв.м. (номер запису про обтяження 6356548).
Відповідно до п. 1 ст. 2 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме .майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних записів до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
Відповідно до ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності Право приватної власності надувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності Право приватної власності є непорушним.
Відповідно до ст. 319 Цивільного кодексу України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Відповідно до ст. 391 Цивільного кодексу України, власник майна має право вимагати усунення перешкоду здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до ст. 10 ЗУ «Про іпотеку», Іпотекодавець зобов`язаний вживати за власний кошт всі необхідні заходи для належного збереження предмета іпотеки, включаючи своєчасне проведення поточного ремонту, відновлення незначних пошкоджень, раціональну експлуатацію та захист предмета іпотеки від незаконних посягань та вимог інших осіб.
Відповідно до ст. 572 Цивільного кодексу України, в силу застави кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов`язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (право застави).
Відповідно до ст. 1 ЗУ «Про іпотеку», іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом, та відповідно частиною першою ст. 33 ЗУ «Про іпотеку», за якою у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки.
Аналіз зазначених правових норм дає підстави для висновку про те, що іпотека як правовий інститут виконує забезпечувальну функцію виконання боржником основного зобов`язання, тобто спрямований на те, щоб гарантувати кредитору-іпотекодержателю право на задоволення його вимог за рахунок певного, заздалегідь визначеного сторонами майна за наявності в боржника заборгованості перед кредитором.
Іпотека має похідний характер від основного зобов`язання і є дійсною до припинення основного зобов`язання або до закінчення строку дії іпотечного договору (ч. 5 ст. 3 ЗУ «Про іпотеку»).
За змістом частини шостої ст. 3 ЗУ «Про іпотеку» у разі порушення боржником основного зобов`язання відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно не зареєстровані у встановленому законом порядку або зареєстровані після державної реєстрації іпотеки.
Відповідно до ч. 7 ст. 3 ЗУ «Про іпотеку» пріорітет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки відносно зареєстрованих у встановленому законом порядку прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації іпотеки. Зареєстровані права та вимоги на нерухоме майно підлягають задоволенню згідно з їх пріорітетом - у черговості їх державної реєстрації.
Відповідно до ч. 3 ст. 51 Закону України «Про виконавче провадження», про звернення стягнення на заставлене майно для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, державний виконавець повідомляє заставодержателю не пізніше наступного дня після накладення арешту на майно або якщо йому стало відомо, що арештоване майно боржника перебуває в заставі, та роз`яснює заставодержателю право на звернення до суду з позовом про зняття арешту із заставленого майна.
Відповідно до ч. 7 ст. 51 Закону України «Про виконавче провадження», примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється державним виконавцем з урахуванням положень Закону України "Про іпотеку".
Відповідно до ч. 5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» у всіх інших випадках незавершеного виконавчого провадження арешт з майна чи коштів може бути знятий за рішенням суду.
На підставі постанови Правління Національного банку України від 02.10.2015 р. №664 «Про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб прийнято рішення від 02.10.2015р. №181 «Про початок процедури ліквідації АТ «Дельта Банк» та делегування повноважень ліквідатора банку» (з врахуванням Рішення виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб № 278 від 30.12.2015 р.), згідно з яким розпочато процедуру ліквідації Банку з 05.10.2015р. по 04.10.2017р. включно, рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб №619 від 20.02.2017 продовжено строк процедури ліквідації АТ «Дельта Банк» на два роки по 04.10.2019, рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб № 722 від 04.04.2019 р. продовжено строк процедури ліквідації АТ «Дельта Банк» на рік з 05.10.2019 по 04.10.2020 включно та призначено уповноважену особу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Дельта Банк» Кадирова Владислава Володимировича, рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб №1183 від 22.06.2020 змінено уповноважену особу на ліквідацію АТ "Дельта Банка" та призначено ОСОБА_2 .
Згідно ч. 3 ст. 1 Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» (надалі по тексту - Закон), відносини, що виникають у зв`язку із виведенням неплатоспроможних банків з ринку та ліквідації банків, регулюються цим законом, іншими законами України, нормативно-правовими актами Фонду гарантування вкладів фізичних осіб та Національного банку України.
Таким чином, АТ «Дельта Банк» здійснює свою діяльність на підставі Закону, який є спеціальним в умовах роботи неплатоспроможних банків.
У відповідності до п. 7 ч. 2 ст. 46 ЗУ «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб», з дня початку процедури ліквідації банку, втрачають чинність публічні обтяження чи обмеження на розпорядження (у тому числі арешти) будь-яким майном (коштами) банку. Накладення нових обтяжень чи обмежень на майно банку не допускається.
Згідно п. 2 ч. 1 ст. 48 Закону, Фонд гарантування вкладів фізичних осіб безпосередньо або шляхом делегування повноважень уповноваженій особі Фонду гарантування вкладів фізичних осіб з дня початку процедури ліквідації банку приймає в управління майно (у тому числі кошти) банку, вживає заходів щодо забезпечення його збереження, формує ліквідаційну масу, виконує функції з управління та продає майно банку.
На підставі наведеного суд приходить до переконання, що наявність зазначеного арешту на майно АТ «Дельта Банк», порушує право АТ «Дельта Банк» на розпорядження своїм майном, що фактично унеможливлює роботу Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб в частині реалізації зазначеного майна, з метою подальшого задоволення вимог кредиторів, створюючи перешкоди, що призводять до перешкоджання здійснення Уповноваженою особою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб покладених на нього законом функцій, у тому числі дотримання процедури ліквідації АТ «Дельта Банк».
Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Статтею 391 ЦК України передбачене право власника майна вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Згідно статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого майнового або майнового права та інтересу.
Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 60 Закону України «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна, арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника. З майна боржника може бути знято арешт за постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець, якщо виявлено порушення порядку накладення арешту, встановленого цим ізчоном. У всіх інших випадках незавершеного виконавчого провадження арешт з майна чи коштів може бути знятий за рішенням суду.
Відповідно до п.2. постанови №5 від 03.06.2016 року Пленуму ВССУ, позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).
Таким чином, враховуючи встановлені судом факти і відповідні їм правовідносини, а також оцінюючи надані докази, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню повністю.
Крім того, на відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Оскільки позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі, то з відповідача на користь позивача необхідно стягнути сплачену ним суму судового збору у розмірі 4204 грн. 00 коп.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст.10, 12, 13, 18, 81, 206, 223, 259, 263-265, 280, 281 ЦПК України, суд,-
Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , третя особа Київський районний ВДВС у м. Донецьку Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), Гірницький ВДВС у м. Макіївці, Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про захист права власності, шляхом звільнення майна з під арешту - задовольнити.
Зняти арешт з майна АТ «Дельта банк», а саме: об`єкт нерухомого майна, квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 51,05 кв.м., житловою площею 27,5 кв.м., який накладено 21.08.2012 р. Старшим державним виконавцем ВДВС Київського районного управління юстиції у м. Донецьку, згідно постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер:33193878 від 17.08.2012 (номер запису про обтяження 6356567).
Зняти арешт з майна АТ «Дельта банк», а саме: об`єкт нерухомого майна, квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 51,05 кв.м., житловою площею 27,5 кв.м., який накладено 14.12.2010 р. Гірницьким районним відділом державної виконавчої служби Макіївського міського управління юстиції, згідно постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер: АА №194283 від 17.11.2010 р. (номер запису про обтяження 6356548).
Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) на користь акціонерного товариства «Дельта Банк» понесені судові витрати 4204,00 грн. (чотири тисячі двісті чотири гривні 00 копійок).
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано до Краматорського міського суду протягом 30 днів з дня його проголошення, а учаснику справи, якому не було вручене повне заочне рішення в день його проголошення - протягом 20 днів з дня вручення його повного тексту заочного рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга. Апеляційна скарга на рішення може бути подана до Донецького апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.
Суддя Краматорського міського суду Г. С. Лебединець