Справа № 2018/2-288/11
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" лютого 2021 р. Київський районний суд м.Харкова у складі

головуючого судді Колесник С.А.,

за участю секретаря судового засідання Кудінової К.А.,

представника відповіда ОСОБА_1 - адвоката Соляник О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові цивільну справу №2018/2-288/11 за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м.Харкова від 12.09.2011 по цивільній справі №2018/2-288/11 за позовною заявою Публічного акціонерного товариства «Банк «Фінанси та Кредит» в особі Філії «Слобожанське РУ «АТ «Банк «Фінанси та Кредит» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , треті особи: орган опіки та піклування Київського району м. Харкова, орган державної реєстраційної та міграційної роботи Київського РВ ГУМВС України в Харківській області, про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, відповідно до якої просить: поновити пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Київського районного суду м.Харкова від 12.09.2011 по справі №2018/2-288/11; переглянути заочне рішення Київського районного суду м.Харкова від 12.09.2011 по справі №2018/2-288/11..

В обґрунтування заяви ОСОБА_1 посилається на те, що копію заочного рішення Київського районного суду м.Харкова від 12.09.2011 по справі №2018/2-288/11 він отримав 25.01.2021. Цим рішенням вирішено стягнути з основного боржника - ОСОБА_2 , та з ОСОБА_1 , як поручителя, солідарно на користь позивача: заборгованість за договором про відкриття кредитної лінії №154/06-Ф в сумі 332 393,23 доларів СІЛА, що є еквівалентом 2 636 029,97 грн. та 2 756 717,75 грн.; судовий збір у сумі 1700,00 грн. та витрати на інформаційно-технічне забезпечення судового розгляду справи - 120,00 грн. стягнуто в дольовому порядку у розмірі по 1820,00 грн. та 910 грн. з кожного відповідача.

Вказує, що він не був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання: не отримав жодної повістки по цій справі, ні ухвал, ні рішень суду, тому він не міг скористатися і правом на подання відзиву на позов. Вважає, що його неявка в судові засідання по цій справі відбулася з поважних причин, а з врахуванням того, що заявник не був присутнім при проголошенні заочного рішення і це рішення йому не було вручене у день його проголошення, то вважає, що має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд.

Зазначив, що проти вимог позивача він заперечує з тих підстав, що порука є припиненою, оскільки ані заявник, ані його дружина не підписували Договори про внесення змін №1 та №2 до договору поруки №П-154/06-Ф, підписи, поставлені в цих документах зроблені не ними, про укладення цих угод відомо не було, таким чином, внаслідок зміни зобов`язання (збільшення суми кредитування ОСОБА_2 з 190 000,00 до 297 000,00 дол.США та збільшення річної відсоткової ставки з 14,5 до 16%), без згоди ОСОБА_1 збільшився обсяг його відповідальності як поручителя. Таким чином, порука, надана ОСОБА_1 за Договором поруки №П-154/06-Ф від 15 червня 2007 року припинилася, оскільки між позивачем та ОСОБА_2 без згоди поручителя було укладено Договір про внесення змін №1 до Договору про відкриття кредитної лінії №154/06-Ф, Договір про внесення змін №2 до Договору про відкриття кредитної лінії.

Крім того, вказує, що ставить під сумнів відповідність поданих позивачем копій документів, а саме: копії Договору про внесення змін №1 до Договору поруки №П-154/06-Ф від 15 червня 2007 року, підписаного 06.03.2008 (сторінка 19 справи), та копії Договору про внесення змін №2 до Договору поруки №П-154/06-Ф від 15 червня 2007 року підписаного 30.05.2008 (сторінка 20 справи), оскільки підписи ОСОБА_1 та ОСОБА_4 виконані не ними.

У зв`язку з викладеним заявник звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення.

23.02.2021 до суду надійшли заперечення представника ТОВ «Фінансова компанія «Гефест» проти перегляду заочного рішення.

Так, представник вказує, що ТОВ «ФК «Гефест» отримало Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення в справі №2018/2-288/11 від 12.09.2011, яким солідарно стягнуто з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 заборгованість на користь АТ Банк «Фінанси та Кредит» правонаступником якого є ТОВ «ФК «Гефест».

ТОВ «ФК «Гефест» заперечує проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення з підстав безпідставності, необґрунтованості та у зв`язку зі зловживанням правами заявником, що направлено на затягування виконання рішення суду. Звертає увагу на те, що виконавчий лист, що виданий на підставі рішення перебуває з 2013 по 2021 на виконанні в ДВС, яке щомісяця стягує кошти з заробітної плати заявника (Боржника/Відповідача 2), але в заяві заявник зазначає, що інформація про заочне рішення стала йому відома лише 25.01.2021, що є свідомим введенням суд в оману. Вказує, що судова кореспонденція направлялась ОСОБА_1 за місцем реєстрації, однак останнім не отримувалась, тому недобросовісне використання заявником процесуальних прав не може здійснюватися на шкоду позивачу, який звернувся за захистом своїх прав. Щодо істотної обставини на яку посилається заявник і яку він визначив «на око» - не належність йому підпису на додаткових угодах, представник ТОВ «ФК «Гефест» вказує, що визначення на око не належність підпису заявнику не є належним та допустимим доказом. Протилежне має доводитись у встановлений спосіб, а саме звернення до правоохоронних органів та/або звернення за висновком спеціаліста для підтвердження даної обставини. Лише після доведення заявником тієї істотної обставини, яка має значення для розгляду справи, існує підстава для того щоб посилатись на неї в суді, але в будь-якому разі не вірити доказуванню заявника «на око». Під час розгляду справи у суду були наявні документи для ухвалення рішення суду, які не викликали у суду жодного сумніву, а підстав стверджувати про підроблення договорів, немає, оскільки такі питання вирішуються в кримінальному провадженні. Також представник звертає увагу на те що рішення, яке в своїй назві містить інформацію «заочне», не є таким, а тому немає переглядатись в порядку передбаченому для заочного рішення. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів (ч.2 ст.224 ЦПК). Рішення містить наступну інформацію «Відповідач ОСОБА_2 в попередньому судовому засіданні заперечував проти позову, вказуючи, що не погоджується з розміром заборгованості, наголосив на тому, що він є добросовісним платником за кредитними договорами, в тому числі укладеними з іншими банками, надав письмовий відзив на позов. В судовому засіданні ОСОБА_2 також заперечував проти задоволення позову, проте в подальшому в судове засідання ОСОБА_2 не з`явився, причину неявки суду не повідомив, був повідомлений належним чином про час і місце судового розгляду справи, що підтверджується зворотним поштовим повідомленням про отримання ним судової повістки про необхідність явки в судове засідання (а.с. 151)… Крім того, відповідач ОСОБА_2 особисто приймав участь в судових засіданнях під час розгляду справи, отримав копію уточненої позовної заяви (а.с.138), а також надавав до суду письмове клопотання про відкладення судового розгляду справи, у звязку з можливістю вирішення спору з позивачем мирним шляхом (а.с.139)…». З урахуванням того, що відповідач 1 приймав участь у розгляді справи, висловлював своє відношення до позовних вимог, а тому ухвалене рішення 12.09.2011 не є заочним рішенням, а тому не може переглядатись в порядку передбаченому ст. 288 ЦПК України, незважаючи на те що в його змісті міститься визначення «заочне рішення». Також вказує, що заявник звертаючись до суду з заявою про перегляд заочного рішення через 10 років після його ухвалення та часткового виконання, намагається уникнути відповідальності посилаючись на не підписання додаткових угод до договору поруки для створення можливості застосувати ст. 559 ЦК України.

Враховуючи безпідставність заяви про перегляд заочного рішення, правонаступник позивача просить залишити заяву про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 від 01.02.2021 без задоволення.

У судовому засіданні представник заявника ОСОБА_1 адвокат Соляник О.О. доводи заяви підтримала та просила скасувати заочне рішення.

Інші учасники судового розгляду у судове засідання не з`явились, про дату, час і місце проведення розгляду заяви повідомлялись.

Суд, вислухавши доводи представника заявника, вивчивши подану заяву про перегляд заочного рішення та заперечення правонаступника позивача, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до наступного.

Відповідно до вимог ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Дослідивши заяву відповідача ОСОБА_1 , матеріали справи, суд вважає, що клопотання відповідача про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суду є обґрунтованим та підлягає задоволенню, оскільки дійсно є підстави вважати, що відповідач звернувся із заявою про перегляд заочного рішення у строк, передбачений ЦПК України.

Щодо змісту самої заяви, то суд зазначає наступне.

Позивач Публічне акціонерне товариство «Банк «Фінанси та Кредит`в особі Філії «Слобожанське РУ`АТ «Банк «Фінанси та Кредит» звернувся до суду з позовною заявою, яку в ході судового розгляду справи уточнив та просив суд стягнути солідарно з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 заборгованість за кредитом по кредитному договору № 154/06-Ф від 15 червня 2007 року в загальній сумі 332393,23 доларів США, що є еквівалентом 2636029,97 гр. за офіційним курсом НБУ станом на 08 лютого 2011 року та 2756717,75 грн.

Відповідно до вимог ч.3 ст.122 ЦПК України (чинного на час розгляду справи) у порядку, встановленому цим Кодексом, вказана фізична особа, що не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

На виконання вказаних вимог судом було направлено запит до органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи відповідача у справі.

З довідки адресно-довідкового бюро УМВС України в Харківській області (а.с.104) вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 15.01.2010 відкрито провадження у цивільній справі, призначено попереднє судове засідання.

Положеннями ст.74 ЦПК України (чинного на час розгляду справи) визначено, що судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. Стороні чи її представникові за їх згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам цивільного процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

У разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

Поштова кореспонденція надсилалась судом за місцем реєстрації відповідача (а.с.58, 124, 147) та поверталась без вручення адресатові.

Вказана адреса місця реєстрації ОСОБА_1 також зазначена у Договорі поруки №П-154/06-Ф (а.с.18) та заявником також не оспорюється цей факт.

Таким чином, судом здійснені всі передбачені законодавством засоби належного сповіщення відповідача.

12.09.2011 Київським районним судом м. Харкова за відсутності відповідача була розглянута цивільна справа за позовом Публічного акціонерного товариства «Банк «Фінанси та Кредит`в особі Філії «Слобожанське РУ`АТ «Банк «Фінанси та Кредит», ухвалено заочне рішення, яким позов задоволено, стягнуто солідарно з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Банк «Фінанси та Кредит`в особі Філії «Слобожанське РУ» АТ «Банк «Фінанси та Кредит`заборгованість за договором про відкриття кредитної лінії № 154/06-Ф від 15 червня 2007 року в сумі 332393,23 доларів США, що за офіційним курсом НБУ станом на 08 лютого 2011 року є еквівалентом 2636029,97 гр., та 2756717,75 гр., стягнуто в дольовому порядку з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Банк «Фінанси та Кредит» в особі Філії «Слобожанське РУ`АТ «Банк «Фінанси та Кредит`судовий збір у розмірі 1700 (одна тисяча сімсот) гр. та витрати на інформаційно-технічне забезпечення судового розгляду справи у розмірі 120 (сто двадцять) гр., а всього стягнути в дольовому порядку з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Банк «Фінанси та Кредит» в особі Філії «Слобожанське РУ`АТ «Банк «Фінанси та Кредит`суму у розмірі 1820 (одна тисяча вісімсот двадцять) гр., по 910 (дев`ятсот десять) гр. з кожного відповідача (а.с.156-158).

Копію рішення було направлено відповідачу за місцем реєстрації (а.с.167) та повернуто до суду без вручення адресатові.

У відповідності до п.2 ч.3 ст.287 ЦПК України (1618-IV), суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Пункт 30 Постанови №2 Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 р. встановлює, що заочний розгляд судом цивільної справи відповідно до ст.224 ЦПК України допускається лише у тому разі, коли відповідач або всі відповідачі у справі, якщо їх було кілька, повідомлені належним чином про час і місце судового розгляду, не з`явилися в судове засідання при відсутності в ньому їх представників і від них не надійшло повідомлення про причини неявки чи зазначені ними причини визнані неповажними і проти такого розгляду справи не заперечує позивач та ним не було змінено предмета або підстави позову чи розміру позовних вимог.

Тобто, однією з необхідних умов для заочного провадження є неявка відповідача в судове засідання. Неявкою відповідача є його фактична відсутність в залі судового засідання при розгляді справи по суті. При цьому необхідно враховувати, що неявкою відповідача є його особиста відсутність, а також відсутність його представника.

Відповідно до ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, скасування заочного рішення можливе лише за умов одночасної наявності згаданих обставин.

В судовому засіданні досліджуючи доводи відповідача про неповідомлення належним чином про наявність судового провадження, місце та дату розгляду вказаної судової справи, суд знаходить ці доводи необґрунтованими та такими, що не заслуговують на увагу.

Що стосується доводів відповідача по суті позовних вимог, суд їх відхиляє у зв`язку з тим що, відповідач при поданні заяви про перегляд заочного рішення не надав доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи.

Так, при ухваленні заочного рішення в справі судом дотримано всіх вимог, необхідних для заочного розгляду справи: неявка відповідача в судове засідання; належне повідомлення відповідача про час і місце судового засідання; відсутність поважних причин неявки відповідача в судове засідання; згода позивача на заочний розгляд справи, про що є заява позивача.

Посилання відповідача на наявність заперечень, які унеможливлють заочний розгляд справи не спростовують доводів викладених в рішення суду, нових належних та допустимих доказів суду не надано.

Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі Желтяков проти України від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі Брумареску проти Румунії (Brumarescu v. Romania) [ВП],№28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі Рябих проти Росії (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 Конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

З урахуванням викладеного, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 12 вересня 2011 року у справі № 2018/2-288/11, оскільки відсутні обставини для його скасування, визначені у ЦПК України, а тому заява відповідача не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 260-261, 284-288 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Поновити відповідачеві ОСОБА_1 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 12 вересня 2011 року.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м.Харкова від 12.09.2011 по цивільній справі №2018/2-288/11 за позовною заявою Публічного акціонерного товариства «Банк «Фінанси та Кредит» в особі Філії «Слобожанське РУ «АТ «Банк «Фінанси та Кредит» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , треті особи: орган опіки та піклування Київського району м. Харкова, орган державної реєстраційної та міграційної роботи Київського РВ ГУМВС України в Харківській області, про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без задоволення.

Відповідно до вимог ч.4 ст.287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 26.02.2021.

Суддя Колесник С.А.