Справа №266/507/21
Провадження№ 2/266/432/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2021 року м. Маріуполь

Приморський районний суд міста Маріуполя Донецької області у складі головуючого судді Шишиліна О.Г., за участі секретаря судових засідань Воропаєвої О.Є. розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засідання цивільну справу за позовом Акціонерного товариства КБ «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Приморського районного суду м. Маріуполя Донецької області перебуває вказана цивільна справа.

По справі відкрито провадження та розгляд справи проводиться в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення сторін.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, надавши заяву в якій просив відкласти розгляд справи.

Відповідач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 повідомлені належним чином у судове засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, заяви про розгляд справи без їх участі не надали. Від відповідача надійшов відзив на позовну заяву та письмові пояснення. Також подано заяву про витребування доказів та від представника відповідача клопотання про проведення судового засідання в режимі відео конференції.

Суд дослідивши заяву про витребування доказів дійшов висновку про таке.

Відповідно до ч. 1, ч. 3 ст. 82 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Загальні вимоги щодо форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення викладені у ст. 183 ЦПК України. Так будь-яке письмове клопотання повинно містити зокрема зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Крім того, відповідно до ч.2. ст. 84 ЦПК України у клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Відповідно до частини першої статті 9 ЦПК України цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.

Частиною першою статті 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

У рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа № 10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Відповідно до частини четвертої статті 9 ЦПК України учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

З огляду на зазначене, клопотання про витребування доказів повинно бути викладене державною (українською) мовою.

Відповідач не позбавлений права звернутися до перекладача з метою приведення клопотання у відповідність до вимог закону.

Відповідно до ч.4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

На підставі викладеного, оскільки клопотання відповідача не відповідає вимогам ст. ст. 84, 183 ЦПК України суд дійшов висновку про залишення його без розгляду.

Крім того від представника відповідача ОСОБА_3 надійшло клопотання про проведення відеоконференції в м. Києві у Дніпровському районному суді м. Києва.

Відповідно до ч. 5 ст. 212 ЦПК України, суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом.

Враховуючи те, що представник відповідача знаходяться в м. Києві, та представник відповідача у своєму клопотання вказав, що найближчий суд, до якого він зможе прибути є Дніпровський районний суд м. Києва, проте у призначений час 18.03.2021 р. о 15-00 год. за відсутності вільного часу для бронювання у зазначеному суді організувати проведення відео конференції не виявляється можливим в порядку ч. 5 ст.212 ЦПК України.

Одночасно суд роз`яснює представнику відповідача ОСОБА_3 , що відповідно до ч.4 ст.212 ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, через мережу EasyCon.

Керуючись ст. 84, 182,183, 212 ЦПК України,-

У Х ВА Л И В:

Клопотання відповідача ОСОБА_1 про витребування доказів залишити без розгляду.

В задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про проведення судового засідання у режимі відео конференції відмовити.

У зв`язку із неявкою сторін розгляд справи відкласти до 18.03.2021 р. до 15-00 год.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Шишилін О. Г.