Номер справи 623/1427/21
Номер провадження 2/623/579/2021
РІШЕННЯ

іменем України

15 липня 2021 року Ізюмський міськрайонний суд Харківської області

у складі: головуючого судді Бєссонової Т.Д.

за участю: секретаря Ноль С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ізюм цивільну справу № 623/1427/21 за позовом ОСОБА_1 до Оскільської сільської об`єднаної територіальної громади Ізюмського району Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

20.04.2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з зазначеним позовом до Вірнопільської сільської ради Ізюмського району Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

21.04.2021 року представник позивача ОСОБА_2 подала уточнену позовну заяву, вказавши відповідачем Оскільську сільську об`єднану територіальну громаду Ізюмського району Харківської області.

Позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її брат ОСОБА_3 . На час смерті він мешкав в с. Вірнопілля Ізюмського району Харківської області. Вона мешкала окремо від брата. Після його смерті відкрилась спадщина на 1/2 частину земельної ділянки на території Вірнопільської сільської ради Ізюмського району Харківської області. Разом з ним вона оформляла спадщину після смерті їхнього батька ОСОБА_4 по 1/2 частині земельної ділянки кожному. 25 грудня 2014 року було видане свідоцтво про право на спадщину за законом на земельну частку (пай) серії ХР № 0220843. Вона є єдиною спадкоємицею. ІНФОРМАЦІЯ_2 сплинуло 6 місяців з дня смерті брата. Вказує, що з поважних причин не встигла своєчасно звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Вона є інвалідом III групи з дитинства - глухоніма. До Ізюмської держнотконтори звернутись на запис до нотаріуса не змогла, оскільки запит тільки по телефону. Перекладача, щоб поїхати до м. Ізюма, в неї не було. Крім того, Постановою КМ України від 11 березня 2020 року № 211 установлено з 12 березня 2020 року на всій території України карантин. Таким чином з поважних причин не змогла звернутись до Ізюмської державної нотаріальної контори.

Просить ухвалити рішення про визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини на два місяці, після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, в позовній заяві просила розглядати справу без її особистої участі та задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Представник позивача ОСОБА_2 судове засідання також не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання також не з`явився, в матеріалах справи наявна заява про розгляд справи без їх участі, заперечень на позов не надали.

Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

В силу положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Матеріалами справи встановлено згідно свідоцтва про смерть брат позивачки ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с.11).

Так, у відповідності до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1222 ч. 1 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи , які є живими на час відкриття спадщини, а також особи , які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

В силу ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.

Згідно чинного законодавства позивач є спадкоємцем другої черги за законом.

Ст.1262 ЦК України передбачено, що у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід, як з боку батька, так і з боку матері.

Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Натомість судом встановлено, що позивач названих вище вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Позивачка пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.76 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Згідно відповіді приватного нотаріуса Ізюмського міського нотаріального округу Харківської області Живолуп І.В. від 13.04.2021 р. № 40/02-17 ОСОБА_1 з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , до нотаріальної контори не зверталась. Спадкова справа після його смерті не заводилась. Видати свідоцтво про право на спадщину за законом не має можливості, так як пропущено строк на прийняття спадщини. Рекомендовано звернутися до суду для визнання додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. (а.с.18).

В той же час, відповідно до ст. 1273-1275 ЦК України - спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 названого Кодексу, подавши нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідну заяву.

Відповідно до ст. 1296-1298 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.

Виходячи з вищевикладеного, можливо зробити висновок, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини.

Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування.

У зв`язку з цим, для прийняття спадщини за заповітом слід вчинити ті ж дії, що і при спадкуванні за законом, а саме, подати до нотаріальної контори відповідну заяву, яка б свідчила про його дійсний намір прийняти спадщину в порядку спадкування за законом.

При цьому, такі дії теж повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.

Пропуск такого строку позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Вказане у повній мірі відповідає Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12.

Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Спадкоємець прийняв спадщину, якщо він подав державній або приватній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Спадкоємець за законом або за заповітом має право відмовитися від спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Вважається, що відмовився від спадщини той спадкоємець, який не вчинив жодної з дій, що свідчить про прийняття спадщини.

Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийняти спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 , як спадкоємець за законом, не зверталася до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадкового майна.

Таким чином, жодних доказів того, що в межах строку, наданого цивільним законом, позивач вчинив дії, які б свідчили про прийняття ним спадщини за законом, вона не надала.

Причиною пропуску строку на прийняття спадщини вказує те, що вона є інвалідом III групи з дитинства - глухоніма. Перекладача, щоб поїхати до м. Ізюма, в неї не було. Крім того, Постановою КМ України від 11 березня 2020 року № 211 установлено з 12 березня 2020 року на всій території України карантин. Позивач вважає, що причини її пропуску для подачі заяви про прийняття спадщини є вагомими та підлягають поновленню.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 "про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 77, 81, 200, 206, 259, 263-265, 268 ЦПК України, 1270, 1272 ЦК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , додатковий строк в два місяці для подачі нею заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Ізюмський міськрайонний суд Харківської області шляхом подачі у 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя: Т. Д. Бєссонова