Ухвала

14 липня 2021 року

м. Київ

справа № 295/11888/20

провадження № 61-10387 ск21

Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Білоконь О. В. (суддя-доповідач), Осіяна О. М., Сакари Н. Ю.,

розглянув касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Кромберг енд Шуберт Україна ЖУ» на протокольну ухвалу Житомирського апеляційного суду у складі колегії суддів: Трояновської Г. С., Павицької Т. М., Миніч Т. І., від 10 червня 2021 року про зупинення провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Кромберг енд Шуберт Україна ЖУ», третя особа - первинна профспілкова організація «Вільних людей», про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ :

Рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 07 квітня 2021 року позов ОСОБА_1 задоволено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, ТОВ «Кромберг енд Шуберт Україна ЖУ» подало апеляційну скаргу.

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 24 травня 2021 року відкрито апеляційне провадження у цій справі.

Протокольною ухвалою Житомирського апеляційного суду від 10 червня 2021 року зупинено провадження у справі для отримання від первинної профспілкової організації «Вільних людей» згоди на звільнення ОСОБА_1 .

У касаційній скарзі ТОВ«Кромберг енд Шуберт Україна ЖУ» просить скасувати ухвалу Житомирського апеляційного суду від 10 червня 2021 року про зупинення провадження у цій справі, мотивуючи свою вимогу порушенням апеляційним судом норм матеріального та процесуального права. В обґрунтування скарги зазначає, що зупинення провадження було безпідставним, оскільки позивач не є членом профспілкової організації, у якої суд запитав згоду на звільнення ОСОБА_1 . Цим суд порушив право відповідача на апеляційний розгляд скарги та доступ до правосуддя у цілому, не дослідив обставин та доказів, на яких може грунтуватись таке рішення, без зазначення мотивів необхідності постановлення такого рішення. Вказав, що всупереч процесуального закону суд ухвалив таке рішення усно, а не письмово.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, з урахуванням такого.

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Предметом цього позову є спір між сторонами про звільнення позивача на підставі пункту 3 частини першої статті 40 КЗпП України та похідних вимог.

Звільнення працівника на підставі пункту 3 частини першої статті 40 КЗпП України є видом дисциплінарного стягнення, а тому при звільненні з цієї підстави роботодавець зобов`язаний дотримуватись порядку притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності, а також положень статті 43 КЗпП України (отримання роботодавцем попередньої згоди виборного органу первинної профспілкової організації), якщо працівник є членом профспілкової організації.

Відповідно до частини дев`ятої статті 43 КЗпП України якщо розірвання трудового договору з працівником проведено власником або уповноваженим ним органом без звернення до виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника), суд зупиняє провадження по справі, запитує згоду виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника) і після її одержання або відмови виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника) в дачі згоди на звільнення працівника (частина перша цієї статті) розглядає спір по суті.

Відповідно до протоколу судового засідання від 10 червня 2021 року, що підтверджується звукозаписом судового засідання, суд зупинив провадження у цій справі та зазначив мотиви необхідності постановлення такого рішення, зокрема - витребування від первинної профспілкової організації «Вільних людей» згоди чи незгоди на звільнення ОСОБА_1 із роботи за пунктом 3 статті 40 КЗпП України.

Отже, норми частини дев`ятої статті 43 КЗпП України судом застосовані вірно, зупинення провадження у справі до отримання згоди чи незгоди профспілкової організації на звільнення працівника не викликає розумних сумнівів та не порушує право відповідача на доступ до правосуддя.

Доводи касаційної скарги про порушення судом норм процесуального прававнаслідок постановлення ухвали про зупинення провадження усно, а не письмово, не можуть бути підставою для скасування правильного по суті судового рішення.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 258 ЦПК України судовими рішеннями є: ухвали, рішення, постанови, судові накази.

Процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал (частина друга статті 258 ЦПК України).

Відповідно до частин четвертої, п`ятої та восьмої статті 259 ЦПК України ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті, інші ухвали суд може постановити, не виходячи до нарадчої кімнати. Ухвали суду, постановлені окремим документом, підписуються суддею (суддями) і приєднуються до справи. Ухвали, постановлені судом, не виходячи до нарадчої кімнати, заносяться до протоколу судового засідання. Усі судові рішення викладаються письмово у паперовій та електронній формах.

Отже, процесуальним законом визначено право суду ухвалювати відповідні процесуальні рішення у виді ухвали, не виходячи до нарадчої кімнати, разом з цим передбачено обов`язок суду щодо занесення відомостей про таке рішення до протоколу судового засідання.

Оскільки нормами процесуального права не визначено, з яких процесуальних питань суд вправі постановляти ухвали, не виходячи до нарадчої кімнати, у таких випадках суд керується міркуванням відсутності безпосередньої законодавчої заборони на вирішення певних процесуальних питань ухвалою такого виду, врахувавши важливість вирішеного питання, предмет позову, складність справи, а також очевидний характер того рішення, яке з урахуванням усіх обставин вправі був постановити суд. Зокрема, якщо відповідне процесуальне рішення не потребує детальної аргументації, наведення обґрунтованих висновків, відповіді на кожний довід учасників справи, таке рішення може бути ухвалене судом без виходу до нарадчої кімнати шляхом його проголошення та внесення відповідних відомостей до протоколу судового засідання.

Постановлення судом мотивованої ухвали про зупинення провадження у справі, не виходячи до нарадчої кімнати, із занесенням до протоколу судового засідання, не може вважатися порушенням норм процесуального права.

Схожі висновки викладені в постановах Верховного Суду від 16 червня 2021 року у справі № 753/6745/17, від 23 вересня 2020 року у справі № 756/12128/15-ці ця практика є незмінною.

Колегія суддів зауважує, що оскаржувана ухвала мотивована і її протокольна форма не впливає на правильність рішення та реалізації можливості її оскарження у касаційному порядку.

Доводи касаційної скарги ТОВ «Кромберг енд Шуберт Україна ЖУ» про порушення апеляційним судом норм процесуального права в частині постановлення оскаржуваної ухвали, не виходячи до нарадчої кімнати, та без ухвалення окремого процесуального документа, є безпідставними та спростовуються вищевикладеним.

З огляду на викладене та з урахуванням неможливості скасування судового рішення з одних лише формальних міркувань, оскільки доводи касаційної скарги висновків апеляційного суду не спростовують, на законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали не впливають, колегія суддів вважає відсутніми підстави для скасування протокольної ухвали Житомирського апеляційного суду від 10 червня 2021 року про зупинення провадження у справі.

Таким чином, зі змісту касаційної скарги, оскаржуваного судового рішення вбачається, що скарга є необґрунтованою, правильне застосовування апеляційним судом положень статті 259 ЦПК України, частини дев`ятої статті 43 КЗпП України не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, розгляд зазначеної скарги не має значення для формування єдиної правозастосовної практики, а наведені у ній доводи не дають підстав для висновку щодо незаконності та неправильності судового рішення.

Керуючись частинами четвертою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою товариства з обмеженою відповідальністю «Кромберг енд Шуберт Україна ЖУ» на протокольну ухвалу Житомирського апеляційного суду від 10 червня 2021 року про зупинення провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Кромберг енд Шуберт Україна ЖУ», третя особа - первинна профспілкова організація «Вільних людей», про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення моральної шкоди.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді О. В. Білоконь

О. М. Осіян

Н. Ю. Сакара