Провадження 2/127/3032/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2021 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Луценко Л.В., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила права користування житловим приміщенням та про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом виселення, -

В С Т А Н О В И В:

До Вінницького міського суду Вінницької області звернувся позивач з вищезазначеною позовною заявою. Однак дана позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175-177 ЦПК України з огляду на таке.

1) Відповідно до п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Зі змісту матеріалів позовної заяви вбачається, що відповідач отримала право користування квартирою у 1992 році. При цьому, ОСОБА_1 набула права власності на квартиру у 2021 році від ОСОБА_3 . Остання у свою чергу набула право власності за договором даруання у 2009 році.

Таким чином, для з`ясування всіх обставин справи, зокрема підстав набуття відповідачем права користування квартирою, слід залучити до участі у справі у якості третьої особи власника квартири станом на день набуття відповідачем права користування нею.

2) Згідно з п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Суд звертає увагу, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст.2 ЦПК України).

У цьому контексті суд звертає увагу позивача на те, що нею обрано два способи захисту.

При цьому, ЦК України вказує на такий спосіб захисту як втрата права користування житловим приміщенням лише у ч.2 ст.405 ЦК України (член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом).

Втрата права користування є одним із видів припинення права користування, однак не рівнозначними поняттями.

Натомість відповідно до ст. 7 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється у тому числі на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

Таким чином, позивачу слід уточнити свої позовні вимоги, обравши один із заявлених, або навести додаткове обгрунтування щодо необхідності вжиття обох способів для ефективного захисту порушеного права позивача.

3) Згідно з ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповідно до ч.2 ст.83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

При цьому, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст.81 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 жовтня 2020 року у справі №447/455/17 (провадження N 14-64цс20) звернуто увагу судів на те, що навіть якщо законне право особи на зайняття житлового приміщення припинене, особа вправі мати можливість, щоб її виселення було оцінене судом на предмет пропорційності у світлі відповідних принципів статті 8 Конвенції.

Вказану правову позицію належить врахувати суду і при вирішенні даного спору згідно з ч.4 ст.263 ЦПК України, відповідно до якої суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У цьому контексті суду належить встановити, чи має відповідач інше житло, чи можуть позивач разом із відповідачем проживати у квартирі, чи набули інші особи права користування цим житлом після зміни власника.

Відтак, суд рекомендує позивачу надати докази на підтвердження існування у відповідача іншого житла, наявності перешкод у доступі до квартири, неприязних стосунків між сторонами, неможливості спільного проживання у двокімнатній квартирі з урахуванням того, що йдеться про осіб однієї статі, про наявність інших осіб, які мають право користування спірною квартирою (інший з подружжя, діти, утриманці тощо), про розподіл витрат щодо утримання квартири між сторонами.

4) Згідно з п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Натомість, позивачем не зазначено, чи існують докази, які не можуть бути подані до позовної заяви.

Відповідно до ч.1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Згідно з ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, дану позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила права користування житловим приміщенням та про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом виселення, - залишити без руху та надати заявнику строк для усунення вказаних недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі неусунення вказаних недоліків, дана позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя