Ухвала

05 березня 2021 року

м. Київ

справа № 520/16254/15-ц

провадження № 61-2919ск21

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Луспеника Д. Д. розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Васильєва Павла Олеговича, на рішення Київського районного суду м. Одеси від 23 травня 2016 року та ухвалу Апеляційного суду Одеської області від 26 жовтня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - Орган опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської області, про позбавлення батьківських прав, стягнення аліментів та зміну прізвища дитини,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2015 року ОСОБА_2 звернулася до суду з указаним вище позовом.

Рішенням Київського районного суду м. Одеси від 23 травня 2016 року,

з урахуванням ухвали цього ж суду від 13 грудня 2016 року про виправлення описки, позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено. Позбавлено

ОСОБА_1 батьківських прав відносно дитини - ОСОБА_3 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 . Стягнуто з ОСОБА_1 на користь

ОСОБА_2 аліменти на сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/3 частини від усіх видів доходів, але не менше 30% від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 01 грудня 2015 року та до досягнення дитиною повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_2 . Змінено прізвище ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на прізвище матері - ОСОБА_3 . Допущено негайне виконання рішення суду в межах суми платежу за один місяць. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судові витрати

в розмірі 487,20 грн. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судові витрати в розмірі 48,20 грн.

Ухвалою Апеляційного суду Одеської області від 26 жовтня 2016 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 відхилено. Рішення Київського районного суду м. Одеси від 23 травня 2016 року залишено без змін.

У лютому 2021 року представник ОСОБА_1 - адвокат Васильєв П. О., звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Київського районного суду м. Одеси від 23 травня 2016 року та ухвалу Апеляційного суду Одеської області від 26 жовтня 2016 року (надійшла до суду 24 лютого 2021 року), в якій просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 відмовити у повному обсязі.

1. Убачається, що касаційна скарга подана до суду касаційної інстанції

з пропуском строку на касаційне оскарження, оскільки подана заявником до суду касаційної інстанції більше ніж через чотири роки з дня складення повного тексту ухвали Апеляційного суду Одеської області від 26 жовтня 2016 року.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо

в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

У касаційній скарзіпредставник ОСОБА_1 - адвокат Васильєв П. О., порушує клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, посилаючись на те, що ОСОБА_1 не був належним чином повідомлений судом апеляційної інстанції про розгляд справи, повного тексту ухвали Апеляційного суду Одеської області від 26 жовтня 2016 року ОСОБА_1 не отримував, доказів про вручення ОСОБА_1 копії оскаржуваної ухвали суду апеляційної інстанції матеріали цивільної справи не містять. Про постановлення ухвали Апеляційного суду Одеської області від 26 жовтня 2016 року стало відомо 21 січня 2021 року, а її копію

ОСОБА_1 отримав 02 лютого 2021 року у приміщенні суду першої інстанції на підставі поданого клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

Проте, наведені особою, яка подала касаційну скаргу, підстави для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження не можуть бути визнані поважнимиз огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 321 ЦПК України (у редакції, чинній на час постановлення ухвали суду апеляційної інстанції) судові рішення апеляційного суду оформлюються, видаються або надсилаються в порядку, встановленому статтею 222 цього Кодексу.

Згідно з частинами другою та третьою статті 222 ЦПК України (у редакції, чинній на час постановлення ухвали суду апеляційної інстанції)копії повного рішення суду видаються особам, які брали участь у справі, негайно після проголошення такого рішення. У разі проголошення тільки вступної та резолютивної частин судового рішення, особам, які брали участь у справі

і були присутні у судовому засіданні, негайно після його проголошення видаються копії судового рішення із викладом вступної та резолютивної частин. Особам, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні, копії повного судового рішення надсилаються рекомендованим листом з повідомленням про вручення протягом двох днів з дня його складання або за їх зверненням вручаються їм під розписку безпосередньо в суді. Якщо судовим рішенням відповідачеві заборонено вчиняти певні дії, що потребуватиме вчинення дій органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими чи службовими особами, копія такого судового рішення також надсилається цим органам та/або особам

у строки та порядку, визначені цією статтею

Так, заявником не надано жодних належних та допустимих доказів на підтвердження дати отримання ОСОБА_1 копії ухвали Апеляційного суду Одеської області від 26 жовтня 2016 року або того, що апеляційним судом було порушено порядок вручення йому копії цього судового рішення, передбачений статтею 222 ЦПК України (у редакції, чинній на момент постановлення ухвали суду апеляційної інстанції), а також про обставини, що об`єктивно перешкоджали отримати вказане судове рішення і подати касаційну скаргу в передбачений ЦПК України строк.

При цьому, ОСОБА_1 повинен був цікавитися рухом справи, так як апеляційна скарга на рішення Київського районного суду м. Одеси

від 23 травня 2016 року була подана саме ним, а згідно з частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Учасник судового процесу зобов`язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сторони в розумні інтервали мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Таким чином, на підтвердження наведених обставин пропуску строку за касаційне оскарження представник ОСОБА_1 - адвокат Васильєв П. О., має надати відповідні докази в оригіналах або завірені в установленому порядку їх копії, якими можуть бути оригінал поштового конверту, довідка

із суду, поштового відділення зв`язку тощо, або навести інші підстави

з відповідними доказами.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений судом строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження будуть визнані судом неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження

у справі на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

2. Крім того, у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час подання позовної заяви) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем,ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Згідно із підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час подання позовної заяви) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір»

(у редакції, чинній на час подання позовної заяви) за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подання касаційної скарги) встановлено, що за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового

збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при

поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

До касаційної скарги долучено квитанцію від 12 лютого 2021 року

№ 0.0..1, яка підтверджує часткову сплату судового збору

у розмірі 1 000,00 грн.

Таким чином, заявнику необхідно доплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 1 923,20 грн (((1 218,00 грн х 0,4) х 3) х 200% - 1000,00 грн).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду

у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів - УГК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN) - UA0026007, ККДБ - 22030102, найменування податку, збору, платежу - «Судовий збір (Верховний Суд, 055»).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддеюпостановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення їх недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України, статтями 4,

6 Закону України «Про судовий збір», Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Визнати наведені представником ОСОБА_1 - адвокатом Васильєвим Павлом Олеговичем, підстави для поновлення строку на касаційне оскарження неповажними.

Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Васильєва Павла Олеговича, на рішення Київського районного суду м. Одеси від 23 травня 2016 року та ухвалу Апеляційного суду Одеської області від 26 жовтня 2016 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог цієї ухвали до 05 квітня 2021 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д. Д. Луспеник