Справа № 522/2865/21
Провадження № 2/522/5595/21
УХВАЛА

09.03.2021 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Косіцина В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ТОВ "Ключове рішення", третя особа Акціонерне товариство комерційний банк "Приватбанк" про визнання договору фінансового лізингу дійсним та визнання права власності на жилу квартиру, відшкодування моральної та матеріальної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

17 лютого 2021 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до Болградського районного суду Одеської області з позовом до ТОВ "Ключове рішення" третя особа Акціонерне товариство комерційний банк "Приватбанк" про визнання договору фінансового лізингу дійсним та визнання права власності на жилу квартиру, відшкодування моральної та матеріальної шкоди.

19 лютого 2021 року ухвалою суду позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 залишено без руху, у зв`язку з тим, що позивачем ОСОБА_1 при зверненні з позовом до суду не був сплачений судовий збір, позивач просила звільнити її від сплати на підставі ст. 136 ЦПК України, але ні документів на підтвердження факту звільнення згідно вимог закону, ні доказів скрутного матеріального становища ОСОБА_1 суду надані не були.

Судом був наданий десятиденний термін з дня отримання ухвали для усунення недоліків.

04 березня 2021 року на електронну адресу суду надійшла заява про усунення недоліків, в якій позивач просила звільнити її від сплати судового збору.

Підставою для звільнення позивач зазначила той факт, що її мама ОСОБА_2 з вересня 2020 року не працює та знаходиться на її утримані, на що позивач ОСОБА_1 витрачає значні кошти. Крім того обґрунтовуючи заяву про звільнення від сплати судового збору, позивач посилається на наявність боргів зі сплати комунальних платежів та електроенергію, а також кредитної заборгованості. Все це на думку позивача свідчить про фінансові труднощі у сім`ї ОСОБА_1 та є підставою для звільнення від сплати судового збору.

Так, на підтвердження матеріального становища позивача, представник позивачів надав до суду в копіях:

- довідку з лікувально-оздоровчого комплексу «Біла акація» від 01.03.2021 року, згідно якої ОСОБА_2 працює на підприємстві та з 1 вересня 2020 року по теперішній час знаходиться у відпусці без збереження заробітної плати.

- квитанцію від 01.02.2021 року.

-рахунок-повідомлення № 693 від 03.02.2021 року.

- рахунок за електроенергію за 2021 року;

- довідку Монобанку про заборгованість від 26.02.2021 року, згідно якої заборгованість ОСОБА_1 перед банком за кредитною карткою станом на 26.02.2021 складала 19774,9 грн., а за договором розстрочки 5500,95 грн .

Відповідно до частин першої та другої статті 133 Цивільного процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може своєю ухвалою за клопотанням сторони відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є військовослужбовці, батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів, одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї, особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 цього Закону, суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно положень ст. 136 ЦПК України суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою розстрочити або відстрочити сплату судового збору.

У п. 29 постанови Пленуму ВССУ від 17.10.2014 р. зазначено, що єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Разом із заявою про усунення недоліків не було надано жодного документу, що підтверджує рівень доходу саме позивача ОСОБА_1 , а тому суд не може надати оцінку майновому стану позивача.

Факт знаходження позивача ОСОБА_2 у відпустці без збереження заробітної плати може бути доказом матеріального стану саме ОСОБА_2 , а не ОСОБА_1 .

Твердження позивача про утримання матері, суд не вважає доведеним, оскільки ОСОБА_2 є пенсіонером та має самостійний дохід у вигляді пенсії. В свою чергу позивач не надала суду ні довідки про перебування ОСОБА_2 на її утриманні, ні рішення суду про встановлення такого факту.

Наявність кредитної заборгованості не є підставою для звільнення від сплати судового збору.

Усі обставини та документи на які посилається позивач без інформації про доходи саме позивача, ніяк не характеризують матеріальний стан позивача.

Враховуючи вищевикладені обставини, керуючись зазначеними нормами законодавства суд вважає, що оскільки позивач не надала суду доказів того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, підстав для звільнення її від сплати судового збору суд не вбачає.

Згідно ч.3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин суд вважає, що позивач ОСОБА_1 не усунула недоліки позовної заяви зазначені в ухвалі суду від 19.02.2021 року, у звязку з чим позовна заява ОСОБА_1 підлягає поверненю.

Проте позов подан не лише ОСОБА_1 , а й ОСОБА_2 .

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в своїй позовній заяві просять:

Визнати дійсним договір про приєднання до публічного договору №ODH0GX від 29.02.2016 року, укладений між гр. ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та ТОВ "Ключове рішення" ().

Визнати за гр. ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 , за договором про приєднання до публічного договору №ODH0GX від 29.02.2016 року, укладений між гр. ОСОБА_1 та ТОВ "Ключове рішення".

Стягнути з ТОВ "Ключове рішення" () на користь гр. ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) 100 000,00 (сто тисяч) гривень у якості відшкодування моральної шкоди.

Стягнути з ТОВ "Ключове рішення" () на користь гр. ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 ) 100 000,00 (сто тисяч) гривень у якості відшкодування моральної шкоди.

Стягнути з ТОВ "Ключове рішення" () витрати на професійну правничу допомогу адвоката Погібка О.О. у розмірі 25 000,00 (двадцять п`ять тисяч) гривень.

Позивач ОСОБА_2 є особою з інвалідністю 2 групи та відповідно до п. 9 ст.5 Закону України «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору.

Таким чином позов в частині вимог, що стосуються ОСОБА_2 , а саме стягнення з ТОВ "Ключове рішення" () на користь гр. ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) 100 000,00 (сто тисяч) гривень у якості відшкодування моральної шкоди, відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України та підстав для повернення позову в цій частині у суду не має.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 259, 260 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Повернути позовну заяву в частині вимог ОСОБА_1 до ТОВ "Ключове рішення", третя особа Акціонерне товариство комерційний банка «Приватбанк» про визнання дійсним договору про приєднання до публічного договору №ODH0GX від 29.02.2016 року, укладений між гр. ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та ТОВ "Ключове рішення" (), визнання за гр. ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 , за договором про приєднання до публічного договору №ODH0GX від 29.02.2016 року, укладений між гр. ОСОБА_1 та ТОВ "Ключове рішення", стягнення з ТОВ "Ключове рішення" () на користь гр. ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 ) 100 000,00 (сто тисяч) гривень у якості відшкодування моральної шкоди.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала в частині повернення може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання до Одеського апеляційного суду.

Прийняти до свого провадження та відкрити провадження у справі в частині позовних вимог ОСОБА_2 до ТОВ "Ключове рішення", третя особа Акціонерне товариство комерційний банка «Приватбанк» про стягнення з ТОВ "Ключове рішення" () на користь гр. ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) 100 000,00 (сто тисяч) гривень у якості відшкодування моральної шкоди.

Призначити розгляд справи в порядку спрощеного провадження без виклику осіб.

Визначити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідачі зобов`язані надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачами відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідачу, роз`яснюється, що відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України, у строк для подання відзиву він має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву відповідача для подання відповіді на відзив. Копія відповіді на відзив та доданих до неї документів позивач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи.

Відповідач мають право в п`ятиденний строк надати заперечення на відповідь на відзив. Одночасно з надісланням (наданням) заперечень на відповідь на відзив до суду, копія заперечень та доданих до них документів відповідачі зобов`язані надіслати іншим учасникам справи.

Сторонам роз`яснюється, що відповідно до положень ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається в обґрунтування своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом.

Частиною 7 статті 81 ЦПК України прямо зазначено, що суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

-позивач, особи, яким законом надано право звертатись до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

-відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Відповідно до ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ випробовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Також суд роз`яснює сторонам вимоги щодо оформлення письмових заяв, клопотань заперечень тощо.

Відповідно до вимог ст. 183 ЦПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України);

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосуб`єктності за відповідним іноземним законом (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).

Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження). Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Сторони можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://pm.od.court.gov.ua/sud1522/.

Копію ухвали про відкриття провадження направити сторонам по справі, а відповідачам також копію позовної заяви з доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Косіцина В.В.