справа №619/2102/21
провадження №2-зз/619/18/21
У Х В А Л А

08 липня 2021 року Дергачівський районний суд

Харківської області

у складі: головуючого судді Жорняк О.М.

за участі секретаря судового засідання Молотко А.В.

представника позивача ОСОБА_1 представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду м.Дергачі заяву представника ОСОБА_3 адвоката Лузан Олександра Сергійовича про відвід судді, -

В С Т А Н О В И В :

До Дергачівського районного суду Харківської області 07.07.2021 надійшла заява представника ОСОБА_3 адвоката Лузан Олександра Сергійовича про відвід судді Дергачівського районного суду Харківської області Жорняк О.М. у розгляді справи № 619/2102/21 про скасування заходів забезпечення позову викладених в ухвалі Дергачівського районного суду Харківської області від 05.05.2021.

В обґрунтування заяви посилається на те, що в провадженні Дергачівського районного суду Харківської області перебуває справа № 619/2102/21 за заявою про забезпечення позову ОСОБА_4 , який мав намір звернутися з позовом до ОСОБА_3 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_5 , про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки у фактичних шлюбних відносинах, визнання права спільної сумісної власності на майно та поділ спільної сумісної власності.

Представник ОСОБА_3 адвокат Лузан О. С. вважає, що суддею не вживалися всі заходи, передбачені ЦПК України, для розгляду справи, у зв`язку з цим порушуються принципи, які передбачені ст. 12 ЦПК України, щодо об`єктивності та неупередженості розгляду справи, а також вимоги ст.ст.30 та 36 ЦПК України.

У судовому засіданні представник ОСОБА_3 - адвокат Бабенко С.Ю. заяву представника ОСОБА_3 - адвоката Лузан О. С підтримав та просив її задовольнити.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_4 - адвокат Михайлова О.С. заперечувала проти відводу судді, вважаючи її необгрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Заслухавши представників сторін,розглянувши заяву,суд приходить до наступного.

Абзацом другим частини 3 статті 40 ЦПК України визначено, що якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Так як заява про відвід судді надійшла за один робочий день до розгляду заяви про скасування заходів забезпечення позову по суті, то відповідно до приписів абз. 2 ч. 3 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

У п.п.104-106 рішення Європейського суду з прав людини від 09 січня 2013 року по справі «Олександр Волков проти України» (заява № 21722/11) зазначено, що як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria), від 24 лютого 1993 року, Series А № 255, пп. 28 та 30, та «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000-ХІІ).

Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (див. рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру» (Kyprianou v. Cyprus) [ВП], заява № 73797/01, п. 119, ECHR 2005-ХІІІ). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (див. рішення від 10 червня 1996 року у справі «Пуллар проти Сполучного Королівства» (Pullar v. theUnitedKingdom), п. 32, Reports 1996-III).

У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (див. рішення від 26 жовтня 1984 року у справі «Де Куббер проти Бельгії» (DeCubber v. Belgium), Series A, № 86).

Відповідно до частини першої статті 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

14 травня 2021 року до Дергачівського районного суду Харківської області у встановлений чинним ЦПК України строк було подано позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без укладення шлюбу, визнання права спільної сумісної власності на майно, а також поділ спільної сумісної власності.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 17 травня 2021 року було постановлено справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ майна, що є спільною сумісною власністю подружжя передати на розгляд Дзержинського районного суду м. Харкова з підстав, що основна частина спірного нерухомого майна (двох квартир) розташовані у Шевченківському районі м. Харкова.

До Харківського апеляційного суду ОСОБА_4 було подано апеляційну скаргу на вищезазначену ухвалу від 17.05.2021,яка на даний час перебуває на розгляді.

Статтями 36, 37 ЦПК України передбачені підстави для відводу (самовідводу) судді.

Згідно ч.1 ст.36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Як зазначає Європейський суд з прав людини у рішенні від 24 травня 1989 року у «Справі Гаусшильдта», найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (HauschildtCase, заява № 11/1987/134/188, § 48).

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого легітимного сумніву з цього приводу (рішення від 24 травня 1989 року у «Справі Гаусшильдта» (Hauschildt Case), заява № 11/1987/134/188, § 46).

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.

Так у рішенні 15 жовтня 2009 року у справі «Мікаллеф проти Мальти» ЄСПЛ вказав, що «будь-який суддя щодо якого наявна достатня підстава (legitimatereason) побоювання відсутності неупередженості повинен усунутись» (Micallef v. Malta, заява № 17056/06, § 98). У рішенні від 15 липня 2005 року у справі ж «Межнаріч проти Хорватії» ЄСПЛ звернув увагу на те, що «слід визначити, чи існують, окрім поведінки судді, факти, які можна встановити, які можуть викликати сумніви щодо його неупередженості. Це означає, що, вирішуючи питання про те, чи є в тій або іншій справі достатня підстава (legitimatereason) побоюватися, що конкретному судді бракує неупередженості, позиція відповідної особи є важливою, але не є визначальною» (Meznaric v. Croatia, заява № 71615/01, § 31).

За змістом положень п.п.2.5 Банголорських принципів поведінки суддів від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року №2006/23, суддя відводиться від участі в розгляді справи в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Відповідно до ч. ч. 2, 5 ст. 12 ЦПК України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість:

1)керує ходом судового процесу;

2)сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;

3)роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;

4)сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;

5)запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Відповідно до ч. 2 ст. 128 ЦПК України, Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Відповідно до ч. 2 ст. 211 ЦПК України, Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 128 ЦПК України,судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Як вбачається з матеріалів справи заява про скасування заходів забезпечення позову була зареєстрована 30.06.2021,тому представники сторін про час та дату розгляду заяви були повідомлені телефоном,оскільки їх виклик у вищезазначений термін судовими повістками не був можливим. Заяв про виклик сторін в судове засідання СМС-повідомленням до суду не надходило.

Разом з тим,виходячи з вищенаведеного, з метою усунення будь-яких сумнівів в неупередженості судді, враховуючи вимоги статті 6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, у тому числі щодо забезпеченості суддею достатніх гарантій для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів учасників процесу стосовно об`єктивного розгляду справи, суд приходить до висновку про задоволення заяви про відвід судді Жорняк О.М.

Згідно з ч. 11 ст. 40 ЦПК України за результатами вирішення заяви про відвід судді постановлює ухвалу.

Частиною 2 ст. 353 ЦПК України передбачено, що заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 36, 40, 353 ч. 2 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника ОСОБА_3 адвоката Лузан Олександра Сергійовича про відвід судді Жорняк О.М. - задовольнити.

Справу передати для внесення до системи автоматизованого розподілу для визначення складу суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. М. Жорняк