Провадження №2/523/1405/21
У Х В А Л А

"05" липня 2021 р. м. Одеса

Суворовський районний суд м.Одеси в складі:

головуючої судді - Середи І.В.,

за участю секретаря Щербан О.Д.,

представника позивача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №9 в м.Одесі клопотання відповідача ОСОБА_2 про застосування зустрічного забезпечення,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться справа за позовом ОСОБА_3 до публічного акціонерного товариства «ДЕЛЬТА БАНК» та ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача: державний реєстратор приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Антипова Ія Володимирівна, про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора, витребування майна із чужого незаконного володіння та визнання права власності, а також зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виселення, стягнення упущеної вигоди та моральної шкоди.

Відповідач звернувся з клопотанням про застосування зустрічного забезпечення, яким зобов`язати ОСОБА_3 внести на депозитний рахунок Суворовського районного суду м.Одеси протягом 10 днів з дня постановлення ухвали 57500 грн. Розгляд клопотання просив здійснити в його відсутність.

В обгрунтування клопотання вказував на те, що у звязку з забезпеченням позову він несе збитки, позбавлений можливості розпоряджатися квартирою. Він уклав договір оренди на три роки з фізичною особою ОСОБА_4 з орендною платою 5000 грн., а ОСОБА_3 перешкоджає вселенню орендаря. Кожного місяця він втрачає 5000 грн., які міг би отримати здачею квартири в оренду.

Представник позивача заперечувала проти зустрічного забезпечення, вказуючи на те, що жодних умисних дій щодо завдання збитків відповідачу позивачем не здійснюється, вона скористалася своїм правом на захист права власності не погоджуючись з його переходом до іншої особи, а з метою забезпечення позову просила накласти арешт для запобігання подальшої реалізації майна на час розгляду справи, і її вимога була не безпідставною, оскільки під час її проживання в квартирі відповідач вже здійснює розпорядження через оформлення договору оренди. При цьому, представник позивача просила звернути увагу на те, що саме в результаті дій відповідача, на даний час позивач не має зареєстрованої адреси проживання, тоді як проживала та проживає і на час розгляду справи в спірній квартирі, а за заявою відповідача її було знято з реєстраційного обліку в даній квартирі.

Перевіривши надані докази суд дійшов висновку, що клопотання не підлягає задоволенню виходячи з такого.

Згідно з вимогами ч.1 ст.154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

За нормами ч.3-4 ст.154 ЦПК України суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: 1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Отже, аналіз вказаної норми свідчить про те, що застосування зустрічного забезпечення є правом суду, і лише в двох випадках зобов`язаний застосувати.

Як видно із змісту позовних вимог позивач оспорює перехід права власності на належну їй раніше квартиру.

20.11.2020 р. судом задоволено заяву представника позивача про забезпечення позову та накладено арешт на однокімнатну квартиру загальною площею 40,9 кв.м., розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на яку зареєстроване за ОСОБА_2 (рішення про державну реєстрацію у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, запис №33355334, внесений на підставі Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 48823423 від 24.09.2019 10:02:30, приватний нотаріус Антипова Ія Володимирівна, Київський міський нотаріальний округ, м. Київ, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 107).

Позивача знято з реєстраційного обліку за заявою відповідача як нового власника квартири.

Враховуючи вказані норми ст.154 ЦПК України та умови при яких суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення, суд дійшов висновку, що відсутні підстави для зустрічного забезпечення.

Керуючись ст. ст.154, 260,261,353 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Клопотання відповідача ОСОБА_2 про застосування зустрічного забезпечення залишити без задоволення..

Ухвала набирає законної сили негайно після проголошення.

Ухвала окремо від рішення суду не підлягає оскарженню.

Суддя