Справа № 393/346/20
Провадження №2/390/207/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" лютого 2021 р. Кіровоградський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого - судді Гершкул І.М.,

при секретарі Магомедовій А.С.,

за участю:

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_3 ,

представника відповідача ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Кропивницький за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 та ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_5 і ОСОБА_3 в якому просив визначити додатковий строк у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_6 , який є батьком позивача, проте позивач у визначений законом строк не подав заяву про прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини пропущено з поважних причин, оскільки позивач проживає у м. Тернопіль та не підтримував стосунків із померлим батьком, який проживав у смт. Новгородка Кіровоградської області. Позивачу не було відомо про смерть батька, а дізнався лише випадково 29.05.2020 року, після звернення до нотаріуса. На даний час позивач має намір оформити спадщину, проте через пропуск строку для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини не має можливості реалізувати свої спадкові права.

Позивач і його представник у судовому засіданні підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити з підстав зазначених у позовній заяві.

Відповідач ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, проте подав заяву про проведення судового засідання без його участі, позовні вимоги визнав і не заперечував проти їх задоволення (а.с.84).

Відповідач ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечила проти задоволення позову. Крім цього, подала відзив на позовну заяву в якому також просила відмовити у задоволені позовних вимог і зазначила, що після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , відкрилася спадщина на 11/25 житлового будинку. 05.09.2018 року ОСОБА_3 отримала свідоцтво про право на спадщину за законом на вказане майно. ОСОБА_3 є спадкоємцем першої черги, а ОСОБА_1 і ОСОБА_5 є прийомними (усиновленими) дітьми ОСОБА_6 . Після розірвання шлюбу ОСОБА_6 із ОСОБА_7 , яка є матір`ю ОСОБА_1 і ОСОБА_5 , останні відмовилися від спілкування з прийомним батьком. Усі спроби батька налагодити відносини з синами не мали успіху. Позивач 20 років не цікавився життям і здоров`ям прийомного батька, не допомагав йому, не брав участі у похованні, проте з`ясувавши, що після смерті ОСОБА_6 залишилася спадщина прийняв рішення отримати частку спадкового майна (а.с.26-27).

Представник відповідача ОСОБА_3 - адвокат Заболотній П.Л. у судовому засіданні заперечив проти позову та просив відмовити у задоволені позовних вимог, оскільки вважає, що обставини наведені в якості підстав визначення додаткового строку не є поважними.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з таких підстав.

Відповідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пунктом 24 Постанови Пленум Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_6 , що підтверджується актовим записом про смерть №19 від 01.03.2018 року, який складено Новгородківським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області (а.с.5).

ІНФОРМАЦІЯ_2 народився ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_1 , де в якості батьків вказані ОСОБА_6 і ОСОБА_7 (а.с.6).

04.06.2020 року ОСОБА_1 звернувся до Новгородківської районної державної нотаріальної контори з заявою про прийняття та видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_6 (а.с.10).

Постановою Новгородківської районної державної нотаріальної контори №02-14/257 від 04.06.2020 року відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_6 , оскільки пропущено строк для подання заяви про прийняття спадщини, спадкоємцем до спадкового майна померлого є його дружина ОСОБА_3 (а.с.11).

На запит суду Новгородківською районною державною нотаріальною конторою надано лист №21/02-14 від 24.12.2020 року, яким повідомлено, що після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , заведено спадкову справу №128/2018. Матеріали спадкової справи свідчать, що після смерті ОСОБА_6 спадщину за законом прийняла дружина ОСОБА_3 , яка отримала свідоцтво про право на спадщину за законом на 11/25 частки житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.89-109).

17.01.2003 року ОСОБА_1 зареєстрував шлюб із ОСОБА_8 , що підтверджується свідоцтвом про одруження серія НОМЕР_2 (а.с.120).

Паспорт позивача та витяг із будинкової книги свідчать, що ОСОБА_1 із 23.12.2014 року зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.7, 121).

Статтями 4, 12, 13, 89 ЦПК України передбачено: кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів; суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

В якості підстави визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачем вказано, що він тривалий час не підтримував стосунків із померлим батьком і проживав на великій відстані від місця постійного проживання померлого батька, а тому дізнався про смерть батька випадково. Проте, вказані обставини не можуть бути визнані поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки не пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача на вчинення дій для прийняття спадщини. Натомість, вказані позивачем обставини повністю залежали від волі позивача, який мав змогу при бажанні з`ясувати інформацію щодо батька, проте більше двох років уже після смерті батька не цікавився останнім. Будь-які докази, що свідчать про наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів у позивача для вчинення дій щодо прийняття спадщини та їх тривалості суду не надано.

Викладене узгоджується з висновками викладеними у постанові Верховного Суду від 13.12.2018 року по справі №459/295/16-ц (провадження №61-19401св18).

Таким чином, суд вважає, що зазначені позивачем обставини не можна розцінювати, як поважні причини пропуску строку для прийняття спадщини, а тому відсутні підстави для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, отже позов необхідно залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст.1270, 1272 ЦК України, ст.ст.4, 12, 76-81, 89, 141, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_5 ( АДРЕСА_5 ) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 26.02.2021 року.

Суддя Кіровоградського районного суду

Кіровоградської області І.М. Гершкул