КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження Доповідач - Ратнікова В.М.
У Х В А Л А

м. Київ Справа № 375/1174/20

06 липня 2021 року Київський апеляційний суд у складі судді Судової палати з розгляду цивільних справ Ратнікової В.М., розглянувши матеріали апеляційної скарги позивача ОСОБА_1 на рішення Рокитнянського районного суду Київської області від 28 травня 2021 року, ухвалене під головуванням судді Чорненької О.І., у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи- підприємця ОСОБА_2 про стягнення коштів, невиплачених при звільненні, -

в с т а н о в и в:

Рішенням Рокитнянського районного суду Київської області від 28 травня 2021 року позов ОСОБА_1 до фізичної особи- підприємця ОСОБА_2 про стягнення коштів, невиплачених при звільненні задоволено частково.

Стягнуто з фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 нарахованої заробітної плати за час простою не з вини працівника, в тому числі на період оголошення карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, за квітень місяць 2020 року в розмірі не нижче від двох третин тарифної ставки встановленого працівникові розряду у сумі 2538 (дві тисячі пятсот тридцять вісім) гривень 43 копійки.

В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з такими рішеннями суду першої інстанції, 24 червня 2021 року позивач ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просила рішення Рокитнянського районного суду Київської області від 28 травня 2021 року скасувати в частині відмови у задоволені позовних вимог та ухвалити в цій частині нове судове рішення яким задовольнити позовні вимоги про стягнення розрахункових (компенсації) за не використані дні відпустки в розмірі 4 491 грн. 76 коп. та стягнення середнього заробітку за весь період затримки розрахунку по день ухвалення судового рішення в розмірі 55 036, 92 грн.

Перевіривши виконання вимог ст.ст. 354, 356 ЦПК України, вважаю, що апеляційна скарга на рішення суду підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Згідно, ч. 4 ст. 356 ЦПК України встановлено, що до апеляційної скарги додається, зокрема, документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Стаття 185 ЦПК Українипередбачає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просила стягнути з фізичної особи- підприємця ОСОБА_2 на свою користь заробітну плату за квітень місяць 4 730, 00 грн. за не використану відпустку за 28 календарних днів 4 491, 76 грн. та середній заробіток за весь період затримки розрахунку по день ухвалення рішення.

Зі змісту вказаних позовних вбачається, що позивачем заявлені три позовні вимоги.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Частиною першою статті 4 вказаного Закону визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" з 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2102 грн.

Згідно вимог пункту 1 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору звільняються позивачі у справах виключно про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Верховний Суд у постанові від 30.01.2019 у справі №910/4518/16 (реєстраційний номер в ЄДРСР 79684987), виходячи з аналізу норм законодавства, дійшов висновку, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою у розумінні статті 2 Закону України "Про оплату праці", тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати. З огляду на це, пільга щодо сплати судового збору, яка передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір", не поширюється на вимогу позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

За викладених обставин, суд приходить до висновку, що заявлена позивачкою вимога про стягнення середнього заробітку за весь час затримки розрахунку- майнового характеру не підпадає під вимоги, за які останню може бути звільнено від сплати судового збору на підставі пункту 1 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір".

Розмір судового збору за одну вимогу немайнового характеру для фізичної особи складає 840,80 грн (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб), а розмір судового збору за вимогу майнового характеру для фізичної особи складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 840,80 грн та не більше 10510,00 грн.

Відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду судовий збір сплачується в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, розмір судового збору, який підлягає сплаті при поданні апеляційної скарги, обраховується, виходячи з тієї суми судового збору, яка підлягала сплаті при поданні відповідного позову.

При зверненні до суду з даною позовною заяво сума судового збору, яка підлягала сплаті становила 840 грн. 80 коп.

Судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення рішення Рокитнянського районного суду Київської області від 28 травня 2021 року становить 1 261 грн. 20 коп. (840, 80 грн. * 150 %).

За наведених обставин, суд пропонує апелянту усунути зазначені недоліки апеляційної скарги шляхом подання на адресу Київського апеляційного суду оригіналу документу про сплату судового збору на суму 1 261 грн. 20 коп. за реквізитами: одержувач - УК у Солом.р-ні/Соломян р-н/22030101, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026010, МФО банку: 899998, код отримувача (ЄДРПОУ) 3799373 та/або належні та допустимі докази на підтвердження звільнення апелянта від сплати судового збору

Керуючись ст.ст. 185, 354, 357 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 на рішення Рокитнянського районного суду Київської області від 28 травня 2021 року, ухвалене під головуванням судді Чорненької О.І., у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи- підприємця ОСОБА_2 про стягнення коштів невиплачених при звільненні- залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити, що у разі не виконання вимог даної ухвали у визначений строк, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Суддя: