Справа № 219/6895/21
Провадження № 2/219/2610/2021
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 липня 2021 року м. Бахмут Донецької області

Артемівський міськрайонний суд Донецької області в особі судді Шевченко Л.В., дослідивши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Бахмутського відділу обслуговування громадян Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про стягнення суми недоотриманої пенсії в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

07.07.2021 до Артемівського міськрайонного суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Бахмутського відділу обслуговування громадян Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про стягнення суми недоотриманої пенсії в порядку спадкування.

Ознайомившись з вказаним позовом вважаю, що наявні підстави для залишення його без руху, оскільки він не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, з наступних підстав.

Згідно із п.3 ч.2 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються. Ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів сумою, яка стягується (п.1 ч.1 ст.176 ЦПК України).

Разом з тим, всупереч вказаним вимогам, позовна заява не містить ціни позову.

Крім того, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо (ч. 3, 4 ст. 177 ЦПК України).

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при подачі позову до суду судовий збір не сплачувався, однак ОСОБА_1 надала клопотання, в якому просить відстрочити їй сплату судового збору до ухвалення рішення по справі посилаючись на скрутне матеріальне становище та відсутність коштів на існування, вказує, що розмір її доходу менш ніж мінімальний, а сума судового збору для неї є надто великою.

У відповідності до вимог ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Окрім того Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.

Як роз`яснив пленум ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 29 постанови №10 від 17.10.2014, відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Тобто, інших підстав для відстрочення або розстрочення сплату судового збору, аніж майновий стан, який унеможливлює сплату судового збору, законом не передбачено.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про те, що клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення по справі не підлягає задоволенню з огляду на те, що тяжке матеріальне становище позивача не підтвердженого документально, не надано суду належних доказів. Крім того, у своєму позові ОСОБА_1 вказує, що у березні 2021 їй була виплачена частина суми грошових коштів (пенсії) в розмірі 46 157 грн., що також підтверджується разовим дорученням від 09.03.2021.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Підпунктом 1 пункту 1 частини 2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою належить сплатити судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В даному випадку судовий збір, який підлягає сплаті становить 908,00 грн.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити вказану суму судового збору на відповідний рахунок:

Отримувач коштів Донецьке ГУК/Бахмутська МТГ/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37967785

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0005584

Код класифікації доходів бюджету 22030101

та надати суду оригінал квитанції.

Крім того, відповідачем у справи вказане Бахмутський відділ обслуговування громадян Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, адреса місцезнаходження: Донецька область, м. Слов`янськ, пл. Соборна, 3, тоді як позовні вимоги щодо стягнення суми недоотриманої пенсії пред`явлені до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області. Таким чином, позивачу необхідно уточнити відповідача та адресу його місцезнаходження.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 258-260 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Бахмутського відділу обслуговування громадян Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про стягнення суми недоотриманої пенсії в порядку спадкування - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали, попередивши останнього про те, що у разі коли він відповідно до вказівок судді у встановлений строк виконає всі перелічені вимоги, заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

В разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу, що не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною заявою до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Л.В. Шевченко