Провадження № 2-о/643/524/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.07.2021 Московський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого - судді Мельникова І.Д.,

за участю секретаря Петрової О.С.,

заявника ОСОБА_1 ,

представника заявника ОСОБА_2

заінтересованої особи ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_3 , Служба у справах дітей по Московському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради, про видачу обмежувального припису,-

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернулась до суду з заявою, в якій просила видати обмежувальний припис ОСОБА_3 на строк 6 (шість) місяців, в період дії якого встановити наступні заходи тимчасового обмеження його прав та покладення на нього наступних обов`язків:заборонити ОСОБА_3 перебувати в місці проживання (перебування) ОСОБА_1 та її малолітньої доньки: ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 .; заборонити ОСОБА_3 наближатися ближче ніж на відстань 200 метрів до місця проживання, навчання, роботи, інших місць частого відвідування ОСОБА_1 та її малолітньої доньки: ОСОБА_4 , в тому числі до Комунального закладу «Дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) №270» Харківської міської ради за адресою: м. Харків. вул.Академіка Павлова, 162-Д;заборонити особисто і через третіх осіб розшукувати ОСОБА_1 та її малолітню доньку: ОСОБА_4 , якщо вониза власним бажанням перебувають у місці, невідомому кривднику, переслідувати їх та в будь-який спосіб спілкуватися з ними; заборонити ОСОБА_3 вести листування, телефонні переговори з постраждалою особою ОСОБА_1 та її малолітньою донькою: ОСОБА_4 або контактувати з ними через інші засоби зв`язку особисто і через третіх осіб.

В обгрунтування заяви посилалась на те, що наприкінці 2015 року заявник познайомилась з ОСОБА_3 . Разом вони не проживали, будувати сім`ю з ним не збиралась, з його боку теж не було жодних натяків на це. Зазначила, що вони іноді зустрічались. ІНФОРМАЦІЯ_1 у заявника народилась донька ОСОБА_4 . Реєстрація народження дитини відповідно до актового запису про народження №3760 від 25.10.2017 року була проведена на підставі ч. 1 ст. 135 СК України.Після того, як ОСОБА_3 дізнався про її вагітніст, він почав себе вважати батьком дитини, однак заявник не була у цьому впевнена, про що йому повідомила. Він стан агресивним, по відношенню до неї вже під час вагітності. Починаючи з цього момента він став її переслідувати, нав`язувати свою присутність, став приходити до неї додому, вчиняв сварки, бив вікна, погрожував фізичною розправою. 28.05.2019 року під час прогулянки біля свого будинку зі своєю донькою, ОСОБА_3 підійшов та почав вчиняти сварку, чим злякав дитину. Дитина дуже плакала, та заявник намагалась втекти, однак він зі спини напав на неї та наніс декілька ударів по голові. На її крики вибігла її мати ОСОБА_5 , яку він також ображав нецензурною лайкою, погрожував вбити. Внаслідок цього, як зазначила заявник, нею було написано заяву до поліції та викликано швидку допомогу, де її було оглянуто лікарем нейрохірургом, проведено рентгенологічне обстеження черепа та встановлено діагноз: ЗЧМТ, струс головного мозку, забій затилочної частини голови. 30.05.2021 року на підставі її заяви від 29.05.2021 року було внесено відомості до ЄРДР за номером №0002812 щодо нанесення їй тілесних ушкоджень ОСОБА_3 16.09.2019 року вона знову звернулась до поліції, оскільки ОСОБА_3 примушував заявника відмовитись від надання показань відносно нього, систематично погрожував насильством з мотивів помсти за раніше надані нею показання, де на підставі її заяви було внесено відомості до ЄРДР за номером провадження: 0005090. Правова кваліфікація правопорушення: ст. 386 КК України. 10 листопада 2020 року ОСОБА_3 знову вчинив злочин проти неї та її життя прийшовши до неї додому за адресою: АДРЕСА_1 , у присутності малолітньої доньки, зі зброєю погрожував фізичною розправою. Вважає себе з донькою жертвами домашнього насильства, у зв`язку з чим вони потребують захисту в порядку, передбаченому Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству».

Заявник та її представник у судовому засіданні заявлені вимоги підтримали та просили їх задовольнити.

ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом встановлено та не заперечувалось учасниками справи, що у 2015 році ОСОБА_1 познайомилась з ОСОБА_3 . Разом однією сім`єю вони ніколи не проживали, спільного господарства не вели, у шлюбі не перебували, нареченими ніколи не були.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 народилась ОСОБА_4 , батьками зазначено ОСОБА_6 та ОСОБА_1 . Реєстрація народження дитини відповідно до актового запису про народження №3760 від 25.10.2017 року була проведена на підставі ч. 1 ст. 135 СК України, що не заперечувалось заявником у судовому засіданні.

Відповідно до ст. 350-2 ЦПК України заява про видачу обмежувального припису може бути подана: зокрема, особою, яка постраждала від домашнього насильства, або її представником - у випадках, визначених Законом України "Про запобігання та протидію домашньому насильству", батьками та іншими законними представниками дитини, родичами дитини (баба, дід, повнолітні брат, сестра), мачухою або вітчимом дитини, а також органом опіки та піклування в інтересах дитини, яка постраждала від домашнього насильства, - у випадках, визначених Законом України "Про запобігання та протидію домашньому насильству", або постраждала від насильства за ознакою статі, - у випадках, визначених Законом України "Про забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків".

Відповідно до п.3 ст.1 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Згідно ст.3 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання поширюється на таких осіб:1) подружжя;2) колишнє подружжя;3) наречені;4) мати (батько) або діти одного з подружжя (колишнього подружжя) та інший з подружжя (колишнього подружжя);5) особи, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у шлюбі між собою, їхні батьки та діти; 6) особи, які мають спільну дитину (дітей);7) батьки (мати, батько) і дитина (діти);8) дід (баба) та онук (онука);9) прадід (прабаба) та правнук (правнучка);10) вітчим (мачуха) та пасинок (падчерка);11) рідні брати і сестри;12) інші родичі: дядько (тітка) та племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри, двоюрідний дід (баба) та двоюрідний онук (онука);13) діти подружжя, колишнього подружжя, наречених, осіб, які мають спільну дитину (дітей), які не є спільними або всиновленими;14) опікуни, піклувальники, їхні діти та особи, які перебувають (перебували) під опікою, піклуванням;15) прийомні батьки, батьки-вихователі, патронатні вихователі, їхні діти та прийомні діти, діти-вихованці, діти, які проживають (проживали) в сім`ї патронатного вихователя. Дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству поширюється також на інших родичів, інших осіб, які пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки, за умови спільного проживання, а також на суб`єктів, що здійснюють заходи у сфері запобігання та протидії домашньому насильству.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 350-4 ЦПК України у заяві про видачу обмежувального припису повинно бути зазначено обставини, що свідчать про необхідність видачі судом обмежувального припису, та докази, що їх підтверджують (за наявності).

Закон № 2229-VIII визначає, що видача обмежувального припису є заходом впливу на кривдника, який може вживатися лише в інтересах постраждалих осіб та у разі настання певних факторів та ризиків.

Так, під час вирішення питання про наявність підстав для видачі обмежувального припису потрібно встановити, яким формам домашнього насильства піддавався заявник, та оцінювати ризики продовження у майбутньому домашнього насильства у будь-якому його прояві.

Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях(стаття 81 ЦПК України).

В обґрунтування заяви заявник посилалася на її неодноразові звернення до правоохоронних органів щодо проявів насильства зі сторони ОСОБА_3 .

Заявник не надала беззаперечних доказів на підтвердження вчинення ОСОБА_3 саме домашнього насильства у розумінні Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», а саме доказів на підтвердження того, що вона разом з дитиною відноситься до кола осіб, на яких поширюється дія цього закону, і , що ОСОБА_3 є батьком ОСОБА_4 .

За таких обставин, суд не вбачає правових підстав для задоволення заяви.

Відповідно до ч. 3 ст. 350-5 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи про видачу обмежувального припису, відносяться за рахунок держави.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 4, 13, 263, 265 ЦПК України , суд -

В И Р І Ш И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про видачу обмежувального припису - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 08.07.2021.

Суддя І.Д. Мельникова