Провадження №2/523/4244/21
У Х В А Л А

"12" липня 2021 р.

Суддя Суворовського районного суду м. Одеси Кисельов В.К., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову, виділення у приватну власність 1/2 частини земельної ділянки, виділення спадкового майна 1/2 частини земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

25.06.2021 р. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову, виділення у приватну власність 1/2 частини земельної ділянки, кадастровий номер :31:009:0034 площею 0,04675 га, вартістю 11 596 743 грн., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , згідно висновку ТОВ «Геоінформ+» під №1з, виділити спадкове майно 1/2 частини земельної ділянки, кадастровий номер :31:009:0036 площею 0,0268 га вартістю 6 215 846 грн., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , згідно висновку ТОВ «Геоінформ+» під №1з, 2з.

Після надходження цивільної справи, суддю визначено автоматизованою системою документообігу суду, відповідно до ст.ст. 14, 33 ЦПК України.

Вивчивши матеріали позову, суд вважає, що вищевказана позовна заява в частині вимог про скасування арештів провадження у справі не підлягає відкриттю, а в частині вимог про виділ часток земельної ділянки підлягає залишенню без руху виходячи з наступного.

За вимогами ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст.13 ЦПК України).

Згідно з нормами ч.1,2,9,10 ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Отже, із вказаних норм видно, що питання про скасування арешту накладеного судом в іншій справі вирішується тим судом, який забезпечував позов за клопотанням учасника справи.

Як видно із доданих документів справа №523/16862/17 знаходилася в провадженні Суворовського районного суду м.Одеси, сторонами у справі: позивач Одеська міська рада, відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , предмет позову - витребування майна із чужого володіння. У справі 28.05.2019 р. ухвалено рішення, позивачем подано апеляційну скаргу, на даний час знаходиться справа знаходиться в апеляційному суді, провадження зупинено.

29.01.2018 р. у вказаній справі судом вирішено питання про забезпечення позову шляхом накладення арешту на земельні ділянки за адресою: АДРЕСА_1 .

У справі №523/16173/17 за позовом Одеської міської ради до ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про витребування майна з незаконного володіння Суворовським районним судом м.Одеси 01.02.2018 р. накладено арешт на земельні ділянки за адресою: АДРЕСА_1 .

Враховуючи норми ст.158 ЦПК України, а також те, що позивач є учасником у вказаних справах, тому клопотання про скасування заходів забезпечення позову вирішуються саме в межах справ №523/16173/17, № 523/16862/17.

Отже, оскільки нормами ЦПК в такому випадку не передбачено звернення сторони з окремим позовом про скасування заходів забезпечення позову, тому підстав для відкриття провадження в частині вимог про скасування заходів забезпечення позову не має.

Щодо вимог про виділення у приватну власність 1/2 частини земельної ділянки та виділення спадкове майно 1/2 частини земельної ділянки необхідно зазначити наступне.

Серед вимог, які ставляться до позовної заяви за нормами пунктів 4,5,8 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити:

- зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

-якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

-перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Як видно із змісту вимог позивач просить виділення у приватну власність 1/2 частини земельної ділянки та виділення спадкове майно 1/2 частини земельної ділянки.

Однак такі вимоги не є зрозумілими виходячи із обґрунтувань та підстав їх заявлення.

Необхідно звернути увагу на те, що позивачем не обґрунтовано вимогу виділення у приватну власність 1/2 частини земельної ділянки, оскільки по тексту позову відсутнє обґрунтування про які правовідносини він говорить.

Позивач у позовній заяві просить виділити спадкове майно у вигляді Ѕ частки земельної ділянки, але не надає суду відомості про родинний зв`язок або стосунки із спадкодавцем.

В позовній заяві позивач зазначає, що відповідач ОСОБА_2 є донькою спадкодавця ОСОБА_3 , проте в порушення п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивачем не зазначено доказів родинних відносин в цій частині, а матеріали позову не містять клопотання про витребування таких доказів, в разі наявності у позивача труднощів з їх отримання.

Водночас, в позовній заяві відсутні відомості із зазначенням доказів про заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_3 наявності чи відсутності інших спадкоємців за законом чи за заповітом після її смерті та доказів прийняття ними спадщини.

За положеннями ч.5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Отже, в разі визначення правовідносин по вказаній вище вимозі, необхідно роз`яснити позивачу про необхідність надання усіх наявних доказів, які будуть підтверджувати такі обставини.

Окремо необхідно зупинитися на додатках до позову, а саме позивачем вказано про додання по позову копії витягу з Державного реєстру, однак додано лише один аркуш із однією сторінкою, тоді як мають бути аркуші з 19 сторінками. Крім того, надана копія не містить повної інформації про витяг.

Також витяг з Єдиного демографічного реєстру щодо реєстрації місця проживання не відповідає вимогам копії документу, текст розмитий, не розбірливий.

Таким чином, зазначені недоліки не дають суду можливості вирішити питання щодо відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, позивачу необхідно вказати підставу вимоги про визнання у приватну власність 1/2 частини земельної ділянки, а також уточнити формулювання вимоги, та надати копії відповідних документів вказаних в додатках з відповідністю їх до предмету позову.

Виходячи з вищезазначеного, вважаю, що дана позовна заява подана з порушення вимог ст. 175,177 ЦПК України, у з в`язку з чим підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 158,175, 177, 185, 190, 260, 261,353 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Відмовити ОСОБА_1 у відкритті провадження в частині вимог до ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову.

Встановити позивачу ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, який не перевищує п`яти днів з дня вручення йому копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 15 днів з дня її складення в частині відмови у відкритті провадження, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвалу складено та підписано 12.07.2021р.

Суддя В.К. Кисельов