Справа №705/5318/18
2/705/403/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 липня 2021 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області

в складі: головуючої-судді Білик О.В.,

за участю секретаря судового засідання Остропольської О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Умань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Уманської дитячої школи мистецтв про визнання протиправними дії, визнання недійсною довідку та стягнення моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Уманської дитячої школи мистецтв про визнання протиправними дії, визнання недійсною довідку та стягнення моральної шкоди.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.12.2018 справу передано для розгляду судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Корману О.В.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 06.12.2018 задоволено самовідвід судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Кормана О.В.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.12.2018 справу передано для розгляду судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Ковалю А.Б.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 19.12.2018 відкрито провадження по справі та призначено підготовче судове засідання.

Розпорядженням керівника апарату Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 19.11.2020 призначено повторний автоматичний розподіл судової справи, у зв`язку із виходом у відставку судді Коваля А.Б.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.11.2020 справу передано для розгляду судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Годік Л.С.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 23.11.2020 задоволено самовідвід судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Годік Л.С.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.11.2020 справу передано для розгляду судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Білик О.В.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 01.12.2020 справу прийнято до провадження судді Білик О.В. та призначено підготовче судове засідання по справі.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 08.04.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

В судові засідання, призначені на 23.04.2021, 04.06.2021 та 06.07.2021 позивач не з`явилася, про день та час розгляду справи повідомлялася належним чином, про поважність причин своєї неявки суд не повідомила.

Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, подала заяву до канцелярії суду про розгляд справи за її відсутності та просила суд залишити позов без розгляду, у зв`язку із неодноразовою неявкою позивача.

Суд, вивчивши матеріали цивільної справи, вважає необхідним залишити позов без розгляду з наступних підстав.

Згідно з п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як зазначає ч.1, ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Аналізуючи вказані вище норми права, суд вважає, що законодавець передбачив, що за умови двох поспіль неявок до суду позивача або його представника без поважних підстав як перший, так і другий раз, позовна заява залишається без розгляду.

Судом встановлено, що в провадженні Уманського міськрайонного суду Черкаської області перебуває дана цивільна справа з 05.12.2018. Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 08.04.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

23.04.2021 судове засідання відкладено до 04.06.2021, у зв`язку з неявкою позивача ОСОБА_1 .

Сторони, включаючи і позивача, були повідомлені про день та час розгляду справи судом шляхом направлення на їх адреси, вказані у позові, судових повідомлень, яке позивачу не було вручене з підстав: за закінченням терміну зберігання.

В судове засідання 04.06.2021 позивач повторно не з`явилася, про поважність причин неявки суд не повідомила, заяв про можливість розгляду справи за її відсутності суду не подавала. ОСОБА_1 повідомлена судом про день та час проведення вказаного засідання шляхом направлення на адресу, вказану у позові, судового повідомлення, яке позивачу не було вручене з підстав: адресат відсутній за даною адресою.

За приписами п.1, ч.8, ст.128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку.

Згідно ч.5, ст.130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Згідно ч.10, ст.6 Закону України „Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" за адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

Відповідно до ч.ч.7,8 ст.128 ЦПК України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

06.07.2021 позивач ОСОБА_1 повідомлялася належним чином про день та час розгляду справи, однак в судове засідання не з`явилася. 06.07.2021 через електронні засоби зв`язку на адресу суду подала заяву, в якій просила відкласти розгляд вказаної справи та призначити її після закінчення карантинних заходів.

Постановою Кабінету Міністрів України Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 від 11 березня 2020 р. № 211 (із подальшими змінами), установлено з 12 березня 2020 року на усій території України карантин, який неодноразово продовжувався.

Суд враховує, що карантинні заходи в Україні, які запроваджені з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) тривають і на даний час і остаточний строк їх закінчення невизначений.

Разом з тим, суд не приймає до уваги вказану позивачем у заяві обставину про поважність неявки до суду у зв`язку із запровадженням карантину та відкладення розгляду справи після закінчення карантинних заходів, оскільки позивач не вказує, яким чином вона позбавлена можливості брати участь у судових засіданнях, у тому числі заявляти клопотання про розгляд справи- в режимі відеоконференції.

Сам факт впровадження в Україні певних карантинних заходів не є достатньою обставиною, яка може бути автоматично визнана судом поважною причиною для неявки та/або для неповідомлення суду про причини неявки, і у будь-якому разі не була і не є перешкодою для подання позивачем заяви про розгляд справи у відсутності позивача - у разі неможливості втретє підряд з`явитися до суду для участі в судовому засіданні.

Така поведінка позивача розглядається судом як недобросовісне виконання процесуальних обов`язків і недобросовісне користування позивачем процесуальними правами.

Також, суд звертає увагу на ту обставину, що позивач не позбавлений права направити всі необхідні докази в обґрунтування своїх доводів засобами поштового або електронного зв`язку та подати клопотання про розгляд справи без її участі.

За змістом ч.1, ст.210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Як наголошує ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Неявка позивача (представника) в судові засідання є його волевиявленням, проявом дії принципу диспозитивності, який означає надання учаснику справи можливості вільно розпоряджатися своїми правами на власний розсуд (особисто турбуватись про здійснення своїх прав). В цьому контексті повторна неявка належним чином повідомленого позивача за процесуальним змістом є його конклюдентною дією, в якій виявлена його воля на залишення позову без розгляду, що є правовим наслідком свідомого нездійснення позивачем права брати участь у судовому засіданні. Таким чином законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився у судове засідання, так і відповідача, який ставиться у ситуацію невизначеності від таких дій позивача.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі "Смірнова проти України").

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про зловживання позивачем своїми процесуальними правами, що також може вплитнути на права та обов`язки відповідача, оскільки позивач, незважаючи на тривалий час перебування справи на розгляді в суді, у судове засідання втретє не прибула, що свідчить в зацікавленості затягування розгляду справи, відтак з метою дотримання розумних строків розгляду справи та не допущення зловживання процесуальними правами сторін, суд вважає, що позов слід залишити без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача в судове засідання.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до вимог ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.44; 130; 131; 210; 223; 257; 259-260 ЦПК України, ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Уманської дитячої школи мистецтв про визнання протиправними дії, визнання недійсною довідку та стягнення моральної шкоди залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 15 днів після її проголошення через Уманський міськрайонний суд Черкаської області .

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.В. Білик