Справа №: 398/3680/20
провадження №: 2/398/469/21
"05" липня 2021 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі головуючого судді Орловського В.В., з участю секретаря судового засідання Борозни Л.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Олександрія цивільну справу за позовом Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) до ОСОБА_1 про відшкодування збитків,
Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача на користь держави завдані збитки в розмірі 1556,48 грн. за пошкодження дерева породи «Сосна» до ступеня неприпинення росту та судові витрати.
В обґрунтування вимог позивач зазначає, що 29 грудня 2018 року о 17:50 год. ОСОБА_1 в лісополосі поблизу села Долинське Олександрійського району Кіровоградської області пошкодив до ступеня неприпинення росту сиро ростуче дерево породи «Сосна», діаметром у корі біля шийки кореня 25,79 см, без спеціального дозволу, чим порушив вимоги статті 69 Лісового кодексу України (далі Кодекс). Розмір збитків, завданих відповідачем державі становить 1556,48 грн., які обчислено згідно такс, вказаних у додатку № 2 до постанови КМУ від 23.07.2008 р. № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу». 20.02.2019 відповідачу було направлено претензію про відшкодування завданих збитків, відповіді на яку отримано, а шкоду не відшкодовано.
Представник позивача у судове засідання не з`явився, подав клопотання про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час, місце та дату судового засідання повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, будь-яких заяв, клопотань не надав.
Враховуючи згоду позивача, суд ухвалює рішення про заочний розгляд справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Суд встановив, що згідно копії протоколу № 181872 від 29.12.2018 року, ОСОБА_1 29.12.2018 року в лісосмузі поблизу с. Долинське пошкодив до ступеня неприпинення росту сиро ростуче дерево породи сосна, діаметром 25,79 см. у корі біля шийки кореня .
Згідно копії постанови інспектора Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області Катанова С.М. від 29.12.2018 року, ОСОБА_1 за вказане вище правопорушення було притягнуто до адміністративної відповідальності, передбаченої ст. 65-1 КпАП України та накладено штраф.
Згідно копії свідоцтва про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № 155 чинне до 19.03.2019 року, Рулетка вимірювальна металева РИ-5, зав.№5, виробник ТОРЕХ, відповідає вимогам експлуатаційних документів.
Згідно копії листа від 20.02.2019 року № 08-10/350 Державною екологічною інспекцією у Кіровоградській області, ОСОБА_1 було направлено претензію про відшкодування шкоди, заподіяної незаконним знищенням дерева до ступеня припинення росту на суму 1556,48 грн.
Згідно розрахунку розміру шкоди, заподіяної внаслідок порубки двох дерев, ОСОБА_1 завдав шкоди на суму 1556,48 грн.
У наданий для добровільного відшкодування збитків строк відповідачами заподіяну шкоду не відшкодовано, жодних документів на підтвердження щодо добровільного відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства, відповідачем не надано.
Суд застосовує такі норми права.
Відповідно до ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону.
Зазначені положення також містяться в ст. 324 ЦК України, в якій зазначено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування.
Статтею 66 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, відшкодувати завдані ним збитки.
Відповідно до ст. 105 ЛК України, порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність, відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев, чагарників.
Згідно з ст. 107 ЛК України громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку визначених законодавством України.
Статтею 10 Закону України «Про рослинний світ» визначено, що спеціальне використання природних рослинних ресурсів здійснюється за дозволом юридичними або фізичними особами для задоволення їх виробничих та наукових потреб, а також з метою отримання прибутку від реалізації цих ресурсів або продуктів їх переробки.
Статтею 65-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за знищення або пошкодження полезахисних лісових смуг, захисних лісових насаджень вздовж берегів річок, каналів, навколо водних об`єктів, гідротехнічних споруд, на смугах відводу автомобільних доріг, залізниць та інших захисних лісових насаджень.
Згідно зі ст.ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.
Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу (ч. 2 ст. 40 Закону України «Про рослинний світ»).
Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Розрахунок вартості завданих збитків здійснено відповідно до такс для обчислення розміру шкоди, визначених у Додатку 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 р. № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу».
З огляду на встановлені на підставі наданих позивачем доказів обставини та враховуючи вищенаведені норми закону, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для стягнення з відповідача збитків завданих внаслідок порушення природоохоронного законодавства у загальному розмірі 1556,48 грн.
Згідно вимог ст. 141 ЦПК України суд стягує на користь позивача сплачений судовий збір з відповідача в розмірі 2102 грн. 00 коп.
Керуючись ст. ст. 12, 13, 76-81, 141, 258, 259, 263 265, 268, 280-282 ЦПК України, суд
Позов задовольнити повністю.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду Кіровоградської області через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Рішення суду складене та підписане суддею 05 липня 2021 року.

Суддя В.В. Орловський