Справа № 752/5535/21
Провадження № 2-о/752/213/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2021 року суддя Голосіївського районного суду міста Києва Кахно І. А., перевіривши матеріали заяви ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , про встановлення фактів, що мають юридичне значення,

в с т а н о в и в:

До Голосіївського районного суду міста Києва надійшла заява ОСОБА_1 , подана представником ОСОБА_2 , про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

У відповідності до частини третьої статті 294 ЦПК України, вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, встановленим ЦПК України, так і вимогам щодо її змісту, передбаченим статтею 315 ЦПК України.

Аналогічне зазначено і в пункті 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» із відповідними змінами.

Відповідно до частини сьомої статті 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Частина перша статті 58 ЦПК України передбачає, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Реалізація права на звернення до суду є процесуальною дією, яка має здійснюватися або самою особою у порядку самопредставництва або її процесуальним представником (постанови Верховного Суду від 13 березня 2018 року у справі № 914/2772/16; від 21 березня 2018 року у справі № 914/2771/16).

Відповідно до частин першої, другої статті 60 ЦПК України представником в суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових правовідносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Документами, які підтверджують повноваження представників у цивільному процесі, є довіреність юридичної особи; повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (частини перша, третя, четверта статті 62 ЦПК України).

Справа за заявою ОСОБА_1 про встановлення фактів, що мають юридичне значення, не є трудовою та малозначною, тому представництво заявника в суді має здійснюватись виключно адвокатом.

У той же час, до заяви додана лише довіреність від 23 серпня 2019 року, відповідно до якої ОСОБА_1 уповноважила ОСОБА_2 на представництво її інтересів у судах.

Згідно єдиного державного реєстру адвокатів ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) як адвокат не значиться.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Оскільки заява про встановлення фактів, що мають юридичне значення, підписана та подана ОСОБА_2 як особою, яка не має належних повноважень на її підписання, до матеріалів заяви таких не надано, суд дійшов висновку, що така заява відповідно пункту 1 частини четвертої статті 185 ЦПК України підлягає поверненню заявнику з усіма доданими до неї матеріалами.

Також, суд вважає за необхідне роз`яснити заявнику, що відповідно до частини сьомої статті 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного, керуючись статями 58, 60, 62, 177, 185 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , про встановлення фактів, що мають юридичне значення, повернути заявнику.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду або через Голосіївський районний суд міста Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена та підписана суддею 03 березня 2021 року.

Суддя І. А. Кахно