Ухвала

12 липня 2021 року

м. Київ

справа № 234/12481/17

провадження № 61-10790ск21

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Мартєва С. Ю., Стрільчука В. А.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Краматорського міського суду Донецької області від 30 січня 2019 року та постанову Донецького апеляційного суду від 15 липня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої каліцтвом (іншим ушкодженням здоров`я),

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2017 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом

до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої каліцтвом (іншим ушкодженням здоров`я).

Рішенням Краматорського міського суду Донецької області від 30 січня 2019 року позов ОСОБА_2 задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 шкоду, заподіяну внаслідок каліцтва (ушкодження здоров`я) у розмірі 478 805 грн, з яких: втрачений заробіток (дохід) за період з 01 червня по 31 липня 2007 року - 475 958 грн; додаткові витрати на санаторно-курортне лікування -

2 847 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 шкоду, заподіяну внаслідок каліцтва (ушкодження здоров`я), в розмірі 70 % від п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої на відповідний місяць законодавством України, щомісяця, починаючи з серпня 2017 року до відновлення працездатності.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судові витрати в розмірі 13 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 5 492,80 грн на користь держави в особі Державної судової адміністрації України.

Постановою Донецького апеляційного суду від 15 липня 2020 року рішення Краматорського міського суду Донецької області від 30 січня 2019 року

в частині визначення розміру втраченого заробітку та стягнення судового збору змінено.

Позовні вимоги ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої каліцтвом (іншим ушкодженням здоров`я), а саме втраченого заробітку, задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом (іншим ушкодженням здоров`я) втрачений заробіток (дохід) за період з 25 серпня 2007 року по 31 грудня 2019 року

у розмірі 570 642,24 грн; втрачений заробіток (дохід) - 10 626,75 грн, щомісяця, починаючи з 01 січня 2020 року безстроково.

Рішення в частині стягнення додаткових витрати на санаторно-курортне лікування у розмірі 2 847 грн залишено без змін.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави різницю у компенсації витрат зі сплати судового збору у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції та переглядом справи у суді апеляційної інстанції у сумі 460,47 грн.

У червні 2021 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на рішення Краматорського міського суду Донецької області від 30 січня 2019 року та постанову Донецького апеляційного суду від 15 липня 2020 року.

Касаційна скарга на вищевказані судові рішення надійшла з пропуском строку на касаційне оскарження, передбаченого статтею 390 ЦПК України.

До касаційної скарги додано клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень з посиланням на те, що строк пропущено з поважних причин.

12 січня 2021 року ОСОБА_1 вперше звернувся до Верховного Суду з касаційної скаргою на рішення Краматорського міського суду Донецької області від 30 січня 2019 року та постанову Донецького апеляційного суду від 15 липня 2020 року. Ухвалою Верховного Суду від 14 квітня 2021 року касаційну скаргу ОСОБА_1 на вказані судові рішення визнано неподаною та повернуто заявнику на підставі статей 185, 393 ЦПК України. Обставини, що стали підставою для повернення касаційної скарги заявника усунуто.

Відповідно до частин другої, третьої статті 390 ЦПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Перевіривши доводи клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження зазначених судових рішень та додані до касаційної скарги матеріали, колегія суддів вважає, що наявні підстави для поновлення цього строку, оскільки причини його пропуску є поважними, зокрема, касаційна скарга, після її повернення, повторно подана в нетривалий проміжок часу з урахуванням зазначених причин повернення.

Касаційна скарга подана з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України.

Згідно з частиною першою статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.

Частиною восьмою статті 394 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу. Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

У касаційній скарзі заявник посилається на пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України (судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу) як на підставу касаційного оскарження судових рішень, а саме зазначає, що справу розглянуто за відсутності будь-кого з учасників справи, належним чином не повідомлених про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою (пункт 5 частини першої статті 411 ЦПК України); суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи (пункт 3 частини третьої статті 411 ЦПК України).

Отже, наведені в касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України, для відкриття касаційного провадження.

Разом з тим, до касаційної скарги додано клопотання про зупинення виконання оскаржуваних судових рішень до закінчення їх перегляду в касаційному порядку.

Клопотання мотивоване тим, що ухвалою Донецького апеляційного суду від 06 березня 2020 року заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову задоволено. Накладено арешт на всю суму грошових коштів, що залишилися після задоволення всіх вимог за зведеним виконавчим провадженням № 49872717 та підлягають перерахуванню боржнику ОСОБА_1 , які знаходяться на рахунку Краматорського міського відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (місто Харків).

Постановою Донецького апеляційного суду від 15 липня 2020 року рішення Краматорського міського суду Донецької області від 30 січня 2019 року

в частині визначення розміру втраченого заробітку та стягнення судового збору змінено. Позовні вимоги ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої каліцтвом (іншим ушкодженням здоров`я), а саме втраченого заробітку, задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом (іншим ушкодженням здоров`я) втрачений заробіток (дохід) за період з 25 серпня 2007 року по 31 грудня 2019 року у розмірі 570 642,24 грн;втрачений заробіток (дохід) - 10 626,75 грн, щомісяця, починаючи з 01 січня 2020 року безстроково.Рішення в частині стягнення додаткових витрати на санаторно-курортне лікування у розмірі 2 847 грн залишено без змін. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави різницю у компенсації витрат зі сплати судового збору у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції та переглядом справи у суді апеляційної інстанції у сумі 460,47 грн.

У разі виконання судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій, які набрали законної сили, поворот їх виконання у разі повного або часткового скасування буде утрудненим або практично неможливим, томі є підстави для зупинення виконання оскаржуваних судових рішень до їх перегляду в касаційному порядку.

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії.

Частиною першою статті 436 ЦПК України передбачено, що суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

Заява (клопотання) про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії має містити обґрунтування необхідності зупинення виконання рішення або зупинення його дії, такими мотивами, зокрема, може бути відкриття виконавчого провадження щодо примусового виконання судового рішення, неможливість повороту виконання рішення у разі його скасування тощо.

З урахуванням завдань та основних засад цивільного судочинства, визначених частинами першою, третьою статті 2 ЦПК України, вирішуючи питання про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії, суд касаційної інстанції враховує необхідність у цьому, зокрема, у разі ймовірності утруднення повторного розгляду справи внаслідок можливого скасування судового рішення, забезпечення збалансованості інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі, та які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки. Клопотання про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії має бути мотивованим та містити обґрунтовані підстави для зупинення виконання судового рішення, які підтверджені належними та допустимими доказами.

Відповідно до статей 10, 11 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

З метою дотримання законності, встановлення верховенства права, відновлення і забезпечення балансу прав та законних інтересів сторін, наявні підстави про необхідність зупинення виконання оскаржуваних судових рішень до закінчення їх перегляду в касаційному порядку.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Керуючись статтями 389, 390, 394, 395, 402 ЦПК України, Верховний Суд

у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень та зупинення їх виконання задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження рішення Краматорського міського суду Донецької області від 30 січня

2019 року та постанови Донецького апеляційного суду від 15 липня

2020 року.

Зупинити виконання рішення Краматорського міського суду Донецької області від 30 січня 2019 року та постанови Донецького апеляційного суду від 15 липня 2020 року до ї перегляду в касаційному порядку.

Відкрити касаційне провадження у даній справі.

Витребувати з Краматорського міського суду Донецької області цивільну справу № 234/12481/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої каліцтвом (іншим ушкодженням здоров`я).

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: І. М. Фаловська

С. Ю. Мартєв

В. А. Стрільчук