Провадження № 2/522/3080/21
У Х В А Л А

04 березня 2021 року м.Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Домусчі Л.В.,

при секретарі судового засіданні Лисенко А.О.,

розглянувши у підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Акціонерне товариство «УкрСиббанк», про поділ спільно нажитого майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

27.10.2020 року до Приморського районного суду м.Одеси надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Акціонерне товариство «УкрСиббанк», про поділ спільно нажитого майна подружжя.

Матеріали позову суддя отримала 28.10.2020 року.

На виконання вимог ст.187 ч.6 ЦПК України, 06.11.2020 року судом було отримано відповідь на запит щодо місця реєстрації відповідача.

Ухвалою суду від 11.11.2020 року відкрито провадження у справі.

До суду 11.12.2020 року надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_2 , пред`явлений до ОСОБА_1 , третя особа Акціонерне товариство «УкрСиббанк», про визнання майна особистою приватною власністю (а.с.67-80).

У прохальній частині зустрічного позову, представником ОСОБА_2 було заявлено клопотання про відстрочку сплати судового збору у розмірі 10510 грн. строком на 30 днів від дати подання зустрічного позову, тобто до 02.01.2021 року.

У підготовчому засіданні 14.12.2020 року представник відповідача просив прийняти до розгляду зустрічний позов ОСОБА_2 , не сплачений судовий збір просили відстрочити. Підготовче засідання було відкладено до 01.03.2021 року.

Представником банку 04.01.2021 року було подано письмові пояснення на позов ОСОБА_1 та зустрічний позов ОСОБА_2 ..

У підготовчому засіданні 01.03.2021 року були присутні: представник позивача ОСОБА_3 та представник банку ОСОБА_4 ..

Представник відповідача надав до суду заяву, згідно якої просив відкласти розгляд справи. У даній заяві представник відповідача просив надати додатковий час на сплату судового збору за поданий раніше зустрічний позов.

Представник позивача заперечував проти відстрочки відповідачу строку на сплату судового збору за зустрічним позовом, посилався на те, що дане клопотання нічим не обґрунтоване. Також просив відмовити у прийнятті зустрічного позову до розгляду.

Представник третьої особи зазначила, що вони ознайомились із зустрічним позовом ОСОБА_2 та вважає, що наявні підстави для залишення зустрічного позову без руху з наданням часу на усунення недоліків позову, та вже потім вирішити питання щодо прийняття його до розгляду.

У зв`язку з неявкою представника відповідача, подання ним відповідного клопотання про відкладення, розгляд справи був відкладений на 29.03.2021 року.

Вислухавши думку сторін, вивчивши матеріали зустрічної позовної заяви, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Згідно ч.3 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої чи другої статті 193 ЦПК України, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Згідно ч.1 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам ст.ст.175 і 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.4 ст.177 ПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте, до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Прохальна частина зустрічної позовної заяви містить вимогу про відстрочення сплати судового збору .

Частиною 1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною 1 ст.136 ЦПК України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно роз`яснень, наданих у постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Таким чином, відповідно до ст.12 ЦПК України заявник повинен навести доводи і подати докази на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Між тим, Позивачем за зустрічним позовом не надано суду допустимих, належних доказів на підтвердження свого майнового стану.

Відповідно до п. 44 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 63-64 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland» оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає про неможливість задоволення заявленої вимоги відповідача про відстрочення сплати судового збору за подання зустрічного позову.

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Оплата судового збору за подання до суду позовної заяви здійснюється у розмірах визначених Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22 травня 2015 року №484-VIII, який набрав чинності з 1 вересня 2015 року та яким внесено зміни до Закону України «Про судовий збір», у відповідності до п.2 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем справляється судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень ст.6 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання позову майнового характеру, визначається із дійсної вартості спірного майна на день подання позову.

Відповідно до п.п.2, 10 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна;

Ціна позову була визначена відповідачем у розмірі 8 573 774 грн., отже судовий збір за подання зустрічного позову становить 10 500 грн..

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Вище викладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку на їх усунення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа Акціонерне товариство «УкрСиббанк», про визнання майна особистою приватною власністю - залишити без руху.

Надавши позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали. У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Л.В. Домусчі