Провадження № 2/643/4455/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.07.2021 м.Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Осадчого О.В.,

при секретарі судового засідання - Марченку В.К.,

за участю представників позивача ОСОБА_1 , Селезень С.В.,

розглянувши заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Бабенка Д.А., державного підприємства «Сетам» та ОСОБА_3 , треті особи ПАТ «Укрсоцбанк», приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Малахова Г.І., ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання недійсними електронних торгів, скасування протоколу про проведення електронних торгів, акту державного виконавця, свідоцтва про придбання майна та державної реєстрації права власності,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про забезпечення позову у справі за позовом про визнання недійсними електронних торгів, скасування протоколу про проведення електронних торгів, акту державного виконавця, свідоцтва про придбання майна та державної реєстрації права власності.

В обґрунтування заяви зазначено, що 18.10.2019 державним підприємством «СЕТАМ» були проведені електронні торги з реалізації нежитлових приміщень, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 . Дані торги, на думку позивача, були проведені з порушенням процедури їх проведення. Переможцем торгів було обрано Катрич Б.С., 1988 р.н. Позивач вважає, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити виконання рішення суду або призвести до неможливості його виконання, оскільки, ОСОБА_3 на даний час намагається відчужити спірне майно третім особам, що підтверджується оголошенням про продаж, розміщеним на інтернет сайті: ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 тобто є реальна загроза вибуття цього майна з власності відповідача, у зв`язку з цим позивач просить суд заборонити відчуження нежитлових приміщень 3-го поверху № 1-5, 4- го поверху №1-6 загальною площею 193,6 кв.м. в літ Г-4 та нежитлових приміщень підвалу № 1, 2, 1-го поверху № 1, 2, 3, 4, 2-го поверху № 1, 2, 3 в літ Г-4, загальною площею 281,1 кв.м., (до реконструкції нежитлова будівля літ. Г-2), розташовані за адресою: АДРЕСА_1 до набрання рішенням суду законної сили.

В судовому засіданні представники позивача подану заяву підтримали, просили задовольнити.

Суд, дослідивши зміст та вимоги заяви про забезпечення позову, додані до неї документи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Розгляд даної заяви здійснюється до відкриття провадження у справі, враховуючи положення абз.2 ч.1 ст.187 ЦПК України, у зв`язку з ненадходженням на момент розгляду цієї заяви інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи відповідача ОСОБА_3 .

Згідно з приписами ч.2 ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Із системного аналізу зазначених норм права вбачається, що підставою для забезпечення позову має слугувати обґрунтоване припущення, що невжиття відповідних заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся.

Одним із критеріїв обґрунтованості заяви є наявність причинного зв`язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у відповідній заяві, та наслідком у формі потенційної загрози невиконання рішення суду.

Пунктом 2 частини 1 ст.150 ЦПК України передбачено забезпечення позову шляхом заборони вчиняти певні дії.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, тимчасових заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання можливого судового рішення, якщо його буде ухвалено на користь позивача, у тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення. Суд застосовує заходи забезпечення позову у разі, якщо існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в справі.

З сукупного аналізу вищевказаних положень законодавства слідує, що застосування у справі заходів забезпечення позову є виправданим, якщо з обставин справи встановлено об`єктивну можливість вчинення відповідачем дій, які можуть утруднити чи унеможливити виконання рішення суду в разі задоволення позову.

В силу ч.3 ст.150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів.

Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати або знецінити і, що такі дії відповідача можуть призвести у майбутньому до того, що виконання можливого рішення суду про присудження може бути утрудненим або взагалі неможливим.

З висновків щодо застосування норм права, викладених в постанові Верховного Суду від 25 вересня 2019 року у справі № 20/3560/18 слідує, що вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, які не є учасниками цього судового процесу. Умовою застосування заходів забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення. Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Мета забезпечення позову це хоча і негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акта, а також убезпечення від спричинення значної шкоди позивачу.

При розгляді заяви про забезпечення позову вирішується лише питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову і не вирішуються матеріально-правові вимоги та наперед результат розгляду справи по суті позову.

При вивченні матеріалів справи встановлено, що між ОСОБА_2 та державним підприємством «Сетам», приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А. і ОСОБА_3 існує спір з приводу визнання недійсними електронних торгів, скасування протоколу про проведення електронних торгів, акту державного виконавця, свідоцтва про придбання майна та державної реєстрації права власності.

Предметом даного спору є нежитлові приміщення, які знаходяться у АДРЕСА_1 .

Спірне майно 18.10.2019 реалізовано на електронних торгах, переможцем яких обрано відповідача по справі - ОСОБА_3 , за яким 17.02.2020 нежитлові будівлі розташовані за адресою: АДРЕСА_1 було зареєстровано приватним нотаріусом ХМНО Малаховою Г.І. на підставі свідоцтва від 17.02.2020, зареєстрованого в реєстрі за №474.

В обґрунтування клопотання заявник долучив фотокопії оголошень про продаж нежитвового приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , розміщених на інтернет сайті: ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1

Як зазначає сторона позивача, приміщення, яке продається на сайті оголошень є предметом спору, у зв`язку з чим є реальна загроза вибуття цих приміщень з права власності позивача, що утруднить або унеможливить виконання рішення суду.

Враховуючи, що предметом спору у цій справі є вимоги про визнання недійсними електронних торгів, скасування протоколу про проведення електронних торгів, акту державного виконавця, свідоцтва про придбання майна та державної реєстрації права власності, а відповідач реалізує своє право на розпорядження майном, існує реальна загроза, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених прав позивача (у разі задоволення позову), за захистом яких він звернувся до суду.

Заява про забезпечення позову в достатній мірі обґрунтована необхідністю забезпечення позову, заявником викладено свої доводи щодо можливості настання несприятливих наслідків у разі невжиття таких заходів, а зазначені представниками позивача підстави та вид забезпечення позову є співмірними з пред`явленими вимогами, вид забезпечення позову обрано відповідно до п.2 ч. 1 ст.150 ЦПК України.

У заяві про забезпечення позову вказано та обґрунтовано причини необхідності забезпечення позову, як це передбачено положеннями ст.151 ЦПК України.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову. Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки у відповідності до заявлених позовних вимог.

Підстав, які б визначали необхідність застосування зустрічного забезпечення позову в порядку ст.154 ЦПК України, судом не встановлено.

Керуючись ст.ст. 150-153, 157, 260-261, 353, 354, ЦПК України, суд-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Бабенка Д.А., державного підприємства «Сетам» та ОСОБА_3 , треті особи ПАТ «Укрсоцбанк», приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Малахова Г.І., ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання недійсними електронних торгів, скасування протоколу про проведення електронних торгів, акту державного виконавця, свідоцтва про придбання майна та державної реєстрації права власності, - задовольнити.

Накласти заборону на відчуження нежитлових приміщень 3-го поверху № 1-5, 4-го поверху №1-6 загальною площею 193,6 кв.м. в літ Г-4 та нежитлових приміщень підвалу № 1, 2, 1-го поверху № 1, 2, 3, 4, 2-го поверху № 1, 2, 3 в літ Г-4, загальною площею 281,1 кв.м., (до реконструкції нежитлова будівля літ. Г-2), розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , - до набрання рішенням суду законної сили.

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала суду може бути оскаржена до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя Осадчий О.В.