МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

справа №370/1784/20

"29" червня 2021 р. Макарівський районний суд Київської області у складі головуючого судді Мазки Н.Б., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом

Моторного (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку регресу,

в с т а н о в и в:

позивач Моторне (транспортне) страхове бюро України звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку регресу, посилаючись на те, що 21.06.2018 року о 15.55 годині в місті Києві по вулиці Кургановська мала місце дорожньо-транспортна пригода за участю автомобіля КАМАЗ державний номерний знак НОМЕР_1 під керуванням відповідача ОСОБА_1 та автомобіля Nissan Primera державний номерний знак НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_2 , що належить ОСОБА_3 , внаслідок чого транспортному засобу Nissan Primera державний номерний знак НОМЕР_2 було завдано механічних пошкоджень, а власнику вказаного автомобіля - матеріальні збитки.

Відповідно постанови Печерського районного суду міста Києва від 21.11.2018 року вказана дорожньо-транспортна пригода сталася з вини відповідача.

На дату скоєння дорожньо-транспортної пригоди відповідач не мав чинного договору обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів.

Відтак, водій пошкодженого автомобіля Nissan Primera державний номерний знак НОМЕР_2 ОСОБА_2 05.07.2018 року повідомив Моторне (транспортне) страхове бюро України про дорожньо-транспортну пригоду та в подальшому власник вказаного автомобіля - ОСОБА_3 звернулася до МТСБУ з заявою про отримання відшкодування шкоди.

Відповідно автотоварознавчому дослідженню від 13.07.2018 року вартість матеріального збитку власнику транспортному засобу Nissan Primera державний номерний знак НОМЕР_2 становить 10743.80 гривні.

На підставі наказу №3954 від 18.04.2019 року про відшкодування шкоди з фонду захисту потерпілих МТСБУ здійснило регламентну виплату потерпілому в розмірі 10743.80 гривні, що підтверджується платіжним дорученням №937420 від 19.04.2019 року.

Крім того, позивачем були понесені додаткові витрати на збір документів та визначення розміру шкоди в розмірі 820.00 гривень, що підтверджується платіжним дорученням №992255 від 09.08.2018 року.

Загальний розмір фактично понесених витрат МТСБУ склав 11563.80 гривень.

Представник позивача Моторне (транспортне) страхове бюро України за довіреністю адвокат Гермаш С,М. просить: стягнути з відповідача ОСОБА_1 завдані збитки в порядку регресу в розмірі 11563.80 гривні; витрати по сплаті судового збору в сумі 2102.00 гривен; розгляд справи провести в порядку спрощеного позовного провадження у відсутність представника позивача.

Згідно ухвали суду від 04.02.2021 року позовна заява прийнята до розгляду, відкрите провадження. Розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників справи. Відповідачу встановлено 15-тиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Поштовий конверт з відміткою «Судова повістка» на ім`я ОСОБА_1 повернувся 12.05.2021 року з довідкою причини повернення/досилання, в якій працівник пошти зазначив про те, що конверт повертається з інших причин, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення.

Згідно п.99-1 «Правил надання послуг поштового зв`язку», затверджених постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05.03.3009 року, рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка». Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка», працівник поштового зв`язку робить позначку «адресат відсутній за вказаною адресою», яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.

Відповідно до вимог пункту 4 ч.8 ст.128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є відмітка в поштовому повідомленні про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Таким чином, відповідач є особою, яка належним чином повідомлена про подання відзиву на позовну заяву, але заяв, клопотань, відзиву не надала.

Згідно пункту 3 розділу XII «Прикінцевих положень» ЦПК України, під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню короновірусної хвороби (СОVID-19) строки визначені законом та судом продовжуються на строк дії такого карантину.

Сторонами не подано клопотань про продовження процесуальних строків.

Судом були створені учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, наданням строку для подачі відзиву.

Кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Крім того, практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08.12.1983 року у справі «Axen v.Germany», заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01).

У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. В одній із зазначених справ заявник не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 ст.6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

За таких обставин суд здійснює розгляд справи в порядку письмового провадження, відповідно до приписів ч.13 ст.7 ЦПК України, якою передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Судом встановлено, що згідно постанови Печерського районного суду міста Києва №757/33683/18-п від 05.12.2018 року ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнаний винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП за таких обставин: 21.06.2018 року о 15.55 годині в місті Києві по вулиці Курганівська, 7, ОСОБА_1 керуючи автомобілем марки КАМАЗ державний номерний знак НОМЕР_1 , порушив вимоги п.10.9 Правил дорожнього руху України, а саме: під час руху заднім ходом, не впевнившись в безпечності маневру, внаслідок чого здійснив зіткнення з автомобілем марки Хонда державний номерний знак НОМЕР_3 (водій ОСОБА_4 ), який в свою чергу скоїв зіткнення з автомобілем Нісан державний номерний знак НОМЕР_2 (водій ОСОБА_2 ). Вина ОСОБА_5 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП, повністю доведена. У зв`язку з закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності провадження по справі про притягнення ОСОБА_5 до адміністративної відповідальності за ст.124 КУпАП закрите (а.с.18, 19).

З звіту №1389 від 13.07.2018 року про оцінку Nissan Primera державний номерний знак НОМЕР_2 ,

вбачається, що вартість матеріального збитку завдана власнику транспортного засобу Nissan Primera державний номерний знак НОМЕР_2 становить 10743.80 гривні (а.с.28-33).

Відповідно наказу №3954 від 18.04.2019 року, наказано сплатити ОСОБА_3 10743.80 гривні за шкоду заподіяну в результаті дорожньо-транспортної пригоди, що підтверджується платіжним дорученням №937420 від 19.04.2019 року (а.с.35, 36).

Згідно платіжному дорученню №992255 від 09.08.2018 року платник МТСБУ оплатив послуги аваркома (експерта) в сумі 820.00 гривень (а.с.38).

Згідно вимог ст.29 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством, включаючи витрати на усунення пошкоджень, зроблених навмисно з метою порятунку потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, з евакуацією транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди до місця проживання того власника чи законного користувача транспортного засобу, який керував транспортним засобом у момент дорожньо-транспортної пригоди, чи до місця здійснення ремонту на території України. Якщо транспортний засіб необхідно, з поважних причин, помістити на стоянку, до розміру шкоди додаються також витрати на евакуацію транспортного засобу до стоянки та плата за послуги стоянки.

Згідно п.п. в) п.38.1.1 ст.38 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», страховик після виплати страхового відшкодування має право подати регресний позов: до страхувальника або водія забезпеченого транспортного засобу, який спричинив дорожньо-транспортну пригоду, якщо він після дорожньо-транспортної пригоди за його участю самовільно залишив місце події.

Пунктом 39.1 ст.39 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», передбачено, що моторне (транспортне) страхове бюро України є єдиним об`єднанням страховиків, які здійснюють обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів за шкоду, заподіяну третім особам. Участь страховиків у МТСБУ є умовою здійснення діяльності щодо обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів.

Згідно п.41.1а) ст.41 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», МТСБУ за рахунок коштів фонду захисту потерпілих відшкодовує шкоду на умовах, визначених цим Законом, у разі її заподіяння: транспортним засобом, власник якого не застрахував свою цивільно-правову відповідальність, крім шкоди, заподіяної транспортному засобу, який не відповідає вимогам пункту 1.7 статті 1 цього Закону, та майну, яке знаходилося в такому транспортному засобі.

Частиною 1 ст.1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до вимог ч.2 ст.1187 ЦК України, шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку

Згідно ч.1 ст.1188 ЦК України, шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме:

1) шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою;

2) за наявності вини лише особи, якій завдано шкоди, вона їй не відшкодовується;

3) за наявності вини всіх осіб, діяльністю яких було завдано шкоди, розмір відшкодування визначається у відповідній частці залежно від обставин, що мають істотне значення.

Стаття 1191 ЦК України регламентує право зворотної вимоги до винної особи, і частиною 1 передбачено, що особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.

Статтею 1192 ЦК України передбачено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд визнає їх належними, допустимими, достовірними, а позов таким, що підлягає задоволенню, оскільки достовірно встановлено, що відповідач спричинивши майнову шкоду джерелом підвищеної небезпеки, повинен відшкодувати спричинену шкоду у розмірі збитків.

Керуючись вимогами ст.1166, 1187, 1188, ч.1 ст.1191, 1192 ЦК України, ст.263-265 ЦПК України, суд

вирішив:

позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , на користь Моторного (транспортного) страхового бюро р/р IBAN НОМЕР_5 в АТ «Укрексімбанк», місто Київ, завдані збитки в порядку регресу в розмірі 11563.80 гривні; витрати по сплаті судового збору в сумі 2102.00 гривень.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду області протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а якщо воно не проголошувалося - з дати його складання.

Рішення набирає законної сили відповідно до ст.273 ЦПК України.

Рішення складене 29.06.2021 року.

Суддя