Справа № 369/9838/20
Провадження № 2/369/2038/21
РІШЕННЯ

Іменем України

30.06.2021 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючої судді Дубас Т.В.,

при секретарі Мазурик Д.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Святопетрівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

11 серпня 2020 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 , яка проживала за адресою АДРЕСА_1 . Після її смерті позивачка звернулась до державного нотаріуса Вишневої міської державної нотаріальної контори Білінець О.П., однак відповідно до Постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 27 липня 2020 року № 832/02-31, було повідомлено про відмову у видачі свідоцтва на право на спадщину за законом у зв`язку з тим, що позивач пропустила термін для подачі заяви про прийняття спадщини і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку. У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із введеним відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211, карантином на всі території України.

Просить суд визначити додатковий строк в два місяці з часу набрання рішення суду законної сили, достатній для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 .

Ухвалою судді від 17.08.2020 було відкрито провадження у справі у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі.

02.12.2020 ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області за клопотанням позивача витребувано спадкову справу після смерті ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 12.02.2021 було закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті.

30.04.2021 в судове засідання позивач не з`явився. Подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, вимоги позову підтримала у повному обсязі.

Святопетрівська сільська рада в судове засідання 30.04.2021 свого представника не направила. Про час, дату та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Причини неявки суду невідомі.

У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Судом встановлено, що предметом спору є неможливість оформити у спадщину майно, що залишилось після смерті ОСОБА_2 , тому суд під час вирішення справи керується нормами Цивільного кодексу України.

Дослідивши матеріали справи, зібрані у справі докази, суд приходить до висновку, що у позов підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 18.02.2020 Києво-Святошинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про що складено актовий запис № 23.

Позивачка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , є дочкою померлої ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_2 , виданим 15.11.1963 Луганським будинком одруження. Прізвище ОСОБА_3 змінене на ОСОБА_4 у зв`язку з одруженням.

Позивачка звернулась до державного нотаріуса Вишневої міської державної нотаріальної контори Білінець О.П. із заявою про видачу свідоцтва на спадщину за законом після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Постановою державного нотаріуса Вишневої міської державної нотаріальної контори Білінець О.П. повідомлено про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 27.07.2020 року позивачу було відмовлено ОСОБА_1 , у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 її матері - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , яка на день своєї смерті була зареєстрована за адресою. АДРЕСА_2 , на грошові кошти - нараховану пенсію, що знаходиться у відділі з питань виплати пенсій № 14 управління з питань виплати пенсій Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області, в розмірі 34246 (тридцять чотири тисячі двісті сорок шість) гривень 31 копійка, з наступних підстав.

Відповідно до п. 1.13 Глави 10 Порядку вчиненні нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, місце відкриття спадщини підтверджується: довідкою житлово-експлуатаційної організації, довідкою правлінця житлово-будівельного кооперативу про реєстрацію (постійне місце проживання) спадкодавця; записом у будинковій книзі про реєстрацію (постійне місце проживання) спадкодавця, довідкою адресного бюро, довідкою райвійськкомату про те, що спадкодавець до призову на військову службу проживав за відповідною адресою.

Місце відкриття спадщини не може підтверджуватись свідоцтвом про смерть.

Документи, що підтверджують останнє місце реєстрації/проживання померлої, не подані.

Відповідно до п 1.14. Порядку, у разі відсутності у спадкоємців документів, що підтверджують місце відкриття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям їх право на звернення до суду із заявою про встановлення місця відкриття спадщини. У такому випадку місце відкриття спадщини підтверджується копією рішення суду, що набрало законної сили.

2) Відповідно до п. 4.9. Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, свідоцтво про право на спадщину видається на підставі заяви спадкоємців, які прийняли спадщину, після закінчення шести місяців з дня відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1268 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом шести місяців не заявив про відмову від неї.

Відповідно до п. 4.14. Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, при видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус обов`язково перевіряє: факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства, якщо має місце спадкування за законом, прийняття спадкоємцем спадщини у встановлений законом спосіб, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують вказані факти.

Згідно з ч. 3. ст. 1268 Цивільного кодексу України, Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Факт постійного проживання разом з померлою ОСОБА_2 на день її смерті, який вважає ОСОБА_1 такою, що прийняла спадщину, відсутній.

Відповідно до ст. 1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємиць протягом шести місяців з дня смерті спадкодавиці не подав заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори, він вважається таким, що не прийняв її.

Відповідно до ч. 1 статті 1278 Цивільного кодексу України, частки кожного спадкоємця є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними.

Згідно з Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 61077140, сформованою державним нотаріусом Вишневої міської державної нотаріальної контори.Київської області Білінець О.П. 27.07.2020 року, інформація щодо відкритої спадкової справи^ щодо померлої ОСОБА_2 , інформація відсутня. Тобто заява про прийняття спадщини після померлої не подавалась.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Оскільки ОСОБА_1 заяву про прийняття спадщини після померлої не подавала, неможливо встановити факт прийняття нею спадщини.

Також не подано довідку з останнього місця проживання померлої, тому неможливо встановити місце відкриття спадщини, факт прийняття спадщини, коло спадкоємців, які прийняли спадщину, в установлений законом спосіб, а також визначити частку у спадщині кожного з спадкоємців за законом.

На виконання вимог ухвали суду від 02.12.2020 про витребування доказів, а саме спадкової справи після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , державний нотаріус Вишневої міської державної нотаріальної контори Київської області повідомила, що до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 - ОСОБА_2 у даній нотаріальній конторі не заведена.

Згідно ч.1 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини ОСОБА_2 є день її смерті, тобто ІНФОРМАЦІЯ_1 .

За змістом ст. 1217 ЦПК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Частиною 1 статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України).

Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17 (провадження № 61-41480св18).

Судом встановлено, що шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 сплинув 17.05.2020 року, а до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини позивач звернулася у липні 2020 року, тобто пропущений нею строк для подання заяви про прийняття спадщини складає більше двох місяців.

За правилами ст.ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням процесуальних дій. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Процесуальний закон містить вимоги до доказів, на підставі яких суд встановлює обставини справи, а саме: докази повинні бути належними, допустимими, достовірними, а у своїй сукупності-достатніми. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Частиною другою статті 78 ЦПК України встановлено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Звертаючись до суду з даним позовом, ОСОБА_1 зазначає що не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із введеним відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211, карантином на всій території України.

Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, суд приходить до висновку задоволення позовних вимог.

Зважаючи на вище викладене, відповідно до статей 1218, 1220, 1221, 1222, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» та керуючись статтями 12, 13,76-81,263-265 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Святопетрівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП. - НОМЕР_4 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном в 2 (два) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, до Київського апеляційного суду або через Києво-Святошинський районний суд Київської області.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: Дубас Т.В.