Провадження №2/756/2617/21
У Х В А Л А

01 липня 2021 року Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Тихої О.О.,

за участю секретаря судового засідання - Кренджеляк А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитом зі спадкоємця,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитом зі спадкоємця.

У судове засідання представник позивача не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку, про причини неявки суду не повідомив, заяву про розгляду справи у його відсутність до суду не подавав.

Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився з невідомих суду причин, про час і місце судового розгляду повідомлений належним чином.

Враховуючи, що у судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що 16.12.2020 Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» звернулося до Оболонського районного суду м. Києва з позовною заявою до ОСОБА_1 , як спадкоємця боржника, про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою суду від 21.01.2021 по справі відкрито спрощене позовне провадження з викликом сторін.

У судові засідання, які були призначені на 04.02.2021; 04.03.2021; 02.04.2021; 23.04.2021; 25.05.2021 та 01.07.2021, представник позивача не з`явився, про день, час та місце судових засідань був повідомлений належним чином, а саме - шляхом надсилання судових повісток про виклик до суду на зазначену позивачем у заявці про отримання процесуальних документів в електронному вигляді електронну адресу суду.

Згідно з довідками про доставку електронного листа, судову повістку на 04.02.2021 доставлено позивачу 06.01.2021 о 14:43 год.; судову повістку на 02.04.2021 доставлено позивачу та 23.03.2021 о 12:31 год.;судову повістку на 23.04.2021 доставлено позивачу та 02.04.2021 о 15:26 год.; судову повістку на 25.05.2021 доставлено позивачу та 14.05.2021 о 17:41 год.;судову повістку на 01.07.2021 доставлено позивачу та 03.06.2021 о 12:31 год. Крім того, повідомлення про судове засідання з розгляду вказаної цивільної справи, призначене на 01.07.2021 було додатково направлено за електронною адресою: , а також поштовим відправленням на юридичну адресу Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк»: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д, яке згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення було вручено представнику позивача 14.06.2021. Про причини неявки позивач суду не повідомив, заяву про можливість розгляду справи у його відсутність до суду не подавав. Крім того, кожна дата судового засідання відображалась завчасно на офіційному веб-порталі «Судова влада України» за веб-адресою: https://ob.ki.court.gov.ua/.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 223, п.3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз зазначених норм вказує на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача (ВС/КЦС № 310/12817/13 від 22.05.2019).

Відповідно до п. 2 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матікапроти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

Разом з тим, в своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки ( рішення ЄСПЛ від 03.04.2008 № 3236/03, §41 «Пономарьов проти України»).

Таким чином, позивач був належним чином повідомлений про день час та місце розгляду справи, однак у призначені судовізасідання жодного разу не прибув, не повідомив про причини неявки, та від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Суд розцінює, неодноразову неявку у судове засідання представника позивача, як зловживання позивачем своїми процесуальними правами, який безпричинно зволікає при розгляді даної цивільної справи.

Законодавець у ст. 210 ЦПК України стосовно строків розгляду справи звернув увагу на те, що справа в суді розглядається протягом розумного строку. В контексті ст. 6 ч.1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка поряд з практикою Європейського Суду з прав людини, є джерелом права в Україні «розумність тривалості провадження повинна оцінюватися у світлі обставин справи та з огляду на наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади та важливість предмета спору для заявника».

З урахуванням наведеного, зважаючи на неодноразову неявку до суду представника позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце проведення судового засідання без повідомлення суду про причини неявки, на той факт, що справа у провадженні суду перебуває тривалий проміжок часу, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 223, 257, 260-261, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитом зі спадкоємця залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.О. Тиха