Справа № 349/896/21
Провадження № 2/349/380/21
У Х В А Л А

02 липня 2021 року м. Рогатин

Суддя Рогатинського районного суду Івано-Франківської області Гаврилюк О.О., перевіривши матеріали за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту непроживання однією сім`єю, визнання ОСОБА_2 такою, що не є спадкоємницею першої черги внаслідок смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася із позовом до ОСОБА_2 про встановлення факту непроживання однією сім`єю, визнання ОСОБА_2 такою, що не є спадкоємницею першої черги внаслідок смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

За ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

У поданій до суду заяві у порядку позовного провадження позивачкою вказано взаємно суперечливі відомості з приводу правової підстави звернення до суду та фактичних обставин відповідного звернення, оскільки позивачка зазначає, що є єдиною спадкоємницею на майно після смерті матері, одночасно просить суд встановити факт непроживання брата з држиною протягом 24 років до смерті брата.

Також виникнення права позивачки на спадкування не залежить від факту роздільного проживання брата з дружиною. Із вказаним фактом можливо пов`язана реалізація позивачки її пропущеного права на прийняття спадщини (у випадку прийняття спадщини за законом після смерті матері сином ОСОБА_3 ).

Позовна заява не містить викладу обставин щодо того, хто прийняв спадщину після смерті батьків, після смерті брата.

У позовній заяві вказано на дві обставини відмови в оформленні спадкових прав нотаріусом - пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини, відсутність правовстановлюючого документа на домоволодіння, не зазначено про прийняття спадщини іншими спадкоємцями.

Зверненню до суду має передувати вирішення питання про видачу нотаріусом свідоцтва про право на спадщину. У разі відмови нотаріуса позивач зобов`язаний надати суду постанову нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Встановлення факту непроживання однією сім`єю подружжя не породжує для позивачки будь-яких прав чи обов`язків.

Відповідно до пункту 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

За ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Відповідно до ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Зокрема з правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

За ст. 392 ЦК України спеціальне визнання судом права власності на майно необхідне тоді, коли щодо його належності у позивача відсутні відповідні правовстановлюючі документи.

Відповідно до абзацу 2 частини третьої статті 1224 ЦК України не мають права на спадкування за законом батьки (усиновлювачі) та повнолітні діти (усиновлені), а також інші особи, які ухилялися від виконання обов`язку щодо утримання спадкодавця, якщо ця обставина встановлена судом.

Згідно положень частини п`ятої статті 1224 ЦК України особа може бути усунена від права на спадкування за законом, якщо судом буде встановлено, що вона ухилялася від надання допомоги спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1258 ЦК України визначено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків зміни черговості одержання права на спадкування.

Відповідно до статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері (стаття 1262 ЦК України).

Таким чином коло спадкоємців кожної черги визначено законом. За статтею 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

В п. 31 постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 лютого 2021 року у справі № 9901/152/20 зроблено висновок, що гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Як правило, суб`єкт порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права (пункт 5.6 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 у справі № 925/1265/16).

Відповідно до ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути:1) визнання права;2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право;4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди;9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди;10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 185 ЦПК України,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 залишити без руху.

Спосіб усунення недоліків - подання до суду позовної заяви із викладом обставин щодо прийняття ОСОБА_3 спадщини після смерті батьків - домоволодіння в АДРЕСА_1 ; прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 його дружиною ОСОБА_2 , визначення способу захисту права позивачки, визначеного законом.

Строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя О.О.Гаврилюк