Справа № П/811/1695/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.02.2021 Ленінський районний суд м. Кіровограда в складі

головуючої судді: Шевченко І.М.

з участю секретаря : Фришко А.Ю.

представника позивача : ОСОБА_1

представника відповідача : Олексієнко С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницький цивільну справу за позовом Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Кіровоградській області до Управління Державної служби з питань праці у Кіровоградській області, треті особи: Державне підприємство «Східний гірничо-збагачувальний комбінат», ОСОБА_2 про визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Кіровоградській області, звернулось в суд з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати уточнення від 27.04.2017 року № 01-22-03/1764-17 до Інформаційної довідки про умови праці Терещенка В.О. від 07.10.2016 року № 01-22-03/3705.

Позов обґрунтовано тим, що уточнення до інформаційної довідки про умови праці ОСОБА_2 , яка була складена лікарем з гігієни праці та затверджена начальником Управління Держпраці базуються на припущеннях без врахування всіх обставин та з порушенням Порядку складання та вимог до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13.12.2004 року № 614, показники важкості праці значно перевищують нормативні значення і цим уточненням показники важкості праці, зазначені в інформаційній довідці від 07.10.2016 року № 01-22-03/3705 визнано такими, що втратили чинність, а тому уточнення до інформаційної довідки від 27.04.2017 року № 01-22-03/1764-17 впливає на вид і розмір страхових виплат ОСОБА_2 .

Справа розглядалась Кіровоградським окружним адміністративним судом, Дніпропетровським апеляційним адміністративним судом та Верховним Судом.

Відповідно до ухвали Верховного Суду від 11.09.2020 року справа направлена за встановленою юрисдикцією до Ленінського районного суду м. Кіровограда.

Ухвалою суду від 18.09.2020 року справа прийнята до провадження Ленінським районним судом м. Кіровограда, визначено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання.

20.10.2020 року представником відповідача було подано відзив на позов.

21.10.2020 року представником позивача подано відповідь на відзив.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримала, посилаючись на викладені в позові та відповіді на відзив, обставини. Пояснила, що ОСОБА_2 працівник Смолінської шахти ДП «Східний гірничо-збагачувальний комбінат», має професійне захворювання, доповнення до інформаційної довідки про умови його праці призвели до встановлення причинного зв`язку захворювання у потерпілого виробництвом. У зв`язку з професійним захворюванням ОСОБА_2 було створено комісію та складено акт за формою П-4, який містить окрему думку. Уточнення до Інформаційної довідки підлягає скасування, так як в ній надана інформація, яку не вимагали лікарем з гігієни праці, який не є повноважною особою на видачу такої інформації, використана інформація іншого працівника, який працював за іншою професією, умови роботи праці ОСОБА_2 суперечать наданій інформації.

Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнав, надав пояснення, аналогічні викладеним у відзиві на позов, просив відмовити в його задоволенні. Додатково пояснив, що уточнення до інформаційної довідки, як і сама інформаційна довідка, є лише одним із документів, на підставі яких приймається рішення комісією відносно робітника, уточнення до інформаційної довідки надано на запит установи, яка приймає рішення про наявність захворювання, в даному випадку воно є законним і винесеним відповідно до вимог законодавства.

Треті особи: представник ДП «Східний гірничо-збагачувальний комбінат», ОСОБА_2 в судове засідання не з`явились, про час та місце слухання справи повідомлялись, причини неявки суду не сповістили, а тому, з урахуванням думки сторін. Суд прийняв рішення про розгляд справи за їх відсутності.

Заслухавши пояснення представників сторін, допитаного в судовому засідання свідка ОСОБА_3 , дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частинами першою та третьою статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий судовий розгляд.

Правові, фінансові та організаційні засади загальнообов`язкового державного соціального страхування, гарантії працюючих громадян щодо їх соціального захисту у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, вагітністю та пологами, від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, охорони життя та здоров`я визначаються Законом України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» відповідно до основ законодавства України про загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» Фонд соціального страхування України є органом, який здійснює керівництво та управління загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням від нещасного випадку, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності та медичним страхуванням, провадить акумуляцію страхових внесків, контроль за використанням коштів, забезпечує фінансування виплат за цими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування та здійснює інші функції згідно із затвердженим статутом.

Підстави, процедура складання та вимоги щодо форми інформаційної довідки про умови праці (санітарно-гігієнічна характеристика умов праці), регламентовані Порядком № 614.

Відповідно до пункту 1.3 Порядку № 614 санітарно-гігієнічна характеристика умов праці складається в разі підозри у працівника професійного захворювання (отруєння) (далі - санітарно-гігієнічна характеристика) та є лише одним з документів, з урахуванням якого в кожному конкретному випадку вирішується питання про зв`язок хронічного захворювання (отруєння) з впливом виробничих факторів і трудового процесу (далі - виробничі фактори) з метою встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння).

Згідно з пунктом 1.9 Порядку № 614 на непрацюючих пенсіонерів або осіб, що не працюють, складається Інформаційна довідка про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання (отруєння) (далі - інформаційна довідка), яка наведена в додатку 2, на підставі даних про умови праці на їх робочих місцях, при збереженні останніх на підприємстві, де вони раніше працювали, отриманих на підставі даних закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, наукових досліджень (розробок), характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах. Обстеження підприємства для складання інформаційної довідки, у разі необхідності, проводиться за участю представника робочих органів виконавчої дирекції Фонду.

Відповідно до пункту 1.8 Порядку № 614 лікувально-профілактичні заклади, яким надано право встановлювати остаточний діагноз щодо професійних захворювань, можуть надсилати запит в заклади державної санітарно-епідеміологічної служби з обґрунтуванням необхідності доповнень до санітарно-гігієнічної характеристики.

Згідно з пунктом 1.26 Порядку № 614 у разі незгоди з санітарно-гігієнічною характеристикою саме заявник має право оскаржити и у вищому закладі державної санітарно-епідеміологічної служби або в судовому порядку. Висновок про наявність хронічного професійного захворювання встановлює лікувально-профілактичний заклад.

Захист прав, свобод та інтересів працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами, здійснюється у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до частини шостої статті 13 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України «Про охорону праці».

За змістом статті 22 Закону України «Про охорону праці», пунктів 10,13, 38 та 58 Порядку № 614 роботодавець повинен організувати розслідування нещасного випадку, для чого зобов`язаний своїм наказом утворити комісію з розслідування нещасного випадку.

Зазначена комісія зобов`язана з`ясувати обставини та причини нещасного випадку за відповідною формою. Процедура проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах визначається Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 року № 1232.

За змістом пунктів 67, 68 вказаного Порядку № 1232 спеціалізовані профпатологічні лікувально-профілактичні заклади проводять амбулаторне та/або стаціонарне обстеження хворих і встановлюють діагноз професійного захворювання. Діагноз професійного захворювання може бути змінений або відмінений спеціалізованим профпатологічним лікувально-профілактичним закладом, який його встановив раніше, на підставі результатів додатково поданих відомостей або проведених досліджень та повторної експертизи. Відповідальність за встановлення або відміну діагнозу професійного захворювання покладається на керівників таких закладів та голів лікарсько-експертних комісій. Рішення про підтвердження або відміну раніше встановленого діагнозу професійного захворювання оформляється висновком лікарсько-експертної комісії. У спірних випадках остаточне рішення щодо встановлення діагнозу професійного захворювання приймається центральною лікарсько-експертною комісією державної установи «Інститут медицини праці Національної академії медичних наук України», у роботі якої мають право брати участь фахівці відповідного закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, лікувально-профілактичного закладу, спеціалізованого лікувально-профілактичного закладу, робочого органу виконавчої дирекції Фонду, спеціалісти (представники) підприємства, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві відсутня), представники вищого органу профспілки.

Оскарження рішення зазначеної комісії у разі незгоди хворого або роботодавця здійснюється у судовому порядку. Висновок медичного закладу про встановлення діагнозу професійного захворювання у ОСОБА_4 ні він, ні роботодавець не оскаржили.

Відповідно до пункту 1.12 Порядку № 614 при виникненні підозри на профзахворювання (профотруєння) після припинення контакту працівника з шкідливими виробничими факторами (пізній силікоз, деякі захворювання на пухлини тощо), а також у разі неможливості отримання даних про його умови праці (ліквідація підприємства, цеху, дільниці, робочого місця або в разі тривалої зупинки виробничого процесу, відсутності даних в архівах підприємства та закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, робота за кордоном тощо) інформаційна довідка складається на підставі даних трудової книжки, санітарно-гігієнічної характеристики умов праці на аналогічних робочих місцях, за результатами наукових досліджень за аналогічними професіями.

Згідно з положеннями пункту 1.23 Порядку № 614 санітарно-гігієнічна характеристика може бути використана протягом п`яти років, якщо умови праці працівника за цей час не змінились, що підтверджується довідкою роботодавця (особи) відповідного закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, тобто, зазначений випадок використання санітарно-гігієнічної характеристики умов праці протягом п`яти років стосується випадку, якщо працівник в цей термін є працюючий і умови праці працівника за цей час не змінились.

Відповідно до положень пункту 1.22 Порядку № 614 термін зберігання санітарно-гігієнічної характеристики у відповідних закладах і підприємствах становить 45 років, таким чином, 45-річний термін зберігання санітарно-гігієнічної характеристики дозволяє використовувати дані про умови праці із санітарно-гігієнічної характеристики умов праці при складанні Інформаційної довідки, доповнень (уточнень) для працівників, які у відповідний період працювали на відповідному підприємстві, у відповідному цеху та дільниці, за відповідними професіями та виконували ті ж самі функціональні обов`язки, а на теперішній час відсутня можливість отримання даних про їх умови праці, тобто, при складанні Інформаційної довідки про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання (отруєння), а також доповнень (уточнень) до неї, на непрацюючих пенсіонерів або осіб, що не працюють, у разі неможливості отримання даних про його умови праці (ліквідація підприємства, цеху, дільниці, робочого місця або в разі тривалої зупинки виробничого процесу, відсутності даних в архівах підприємства та закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, робота за кордоном тощо) інформаційна довідка про умови праці, доповнення (уточнення) до неї складається на підставі даних трудової книжки, за результатами наукових досліджень за аналогічними професіями, санітарно-гігієнічної характеристики умов праці на аналогічних робочих місцях, термін зберігання якої не перевищує 45 років.

Згідно з пунктом 82 Порядку № 1232 комісія з розслідування проводить оцінку умов праці працівника за матеріалами раніше проведеної атестації робочих місць, результатів обстежень і досліджень, проведених відповідними закладами державної санітарно-епідеміологічної служби або санітарними лабораторіями, атестованими МОЗ в установленому порядку, вивчає приписи органів державного нагляду за охороною праці, подання посадових осіб робочих органів виконавчої дирекції Фонду і представників профспілок, інструкції з охорони праці працівників, заключні акти періодичних медичних оглядів, накази та розпорядження адміністрації підприємства про порушення працівником вимог правил та інструкцій з охорони праці, строків проходження періодичних медичних оглядів, картки обліку індивідуальних доз опромінення на робочому місці джерелами радіаційного випромінювання, одержує письмові пояснення посадових осіб, інших працівників з питань, пов`язаних з розслідуванням причин виникнення професійного захворювання, а у разі потреби вимагає проведення додаткових досліджень на робочому місці та бере участь у них, вивчає первинну медичну документацію щодо хворого.

Відповідно до пункту 86 Порядку № 1232 за результатами розслідування комісія складає акт проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4 згідно з додатком 17.

Акт за формою П-4 є документом, в якому зазначаються основні умови, обставини і причини виникнення професійного захворювання, заходи щодо запобігання розвитку професійного захворювання та забезпечення нормалізації умов праці, а також встановлюються особи, які не виконали відповідні вимоги законодавства про охорону праці і про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення.

Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Судом встановлено, що наказом Управління Держпраці у Кіровоградській області від 14.06.2017 року № 23-П створено комісію з розслідування причин виникнення професійних захворювань у працівника Смолінської шахти ДП «СхідГЗК» ОСОБА_2 Управлінням Держпраці у Кіровоградській області складено Інформаційну довідку про умови праці ОСОБА_2 від 07.10.2016 року № 01-22-03/3705 з визначенням факторів виробничого середовища та трудового процесу на підставі даних, наданих Смолінською шахтою ДП «СхідГЗК». Від в.о. головного лікаря Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» на адресу відповідача надійшов запит на складання доповнення та уточнення до інформаційної довідки про умови праці виданої управлінням Держпраці у Кіровоградській області від 07.10.2016 року № 01-22-03/3705, працівника ОСОБА_2 , що працював на шахті Смолінська ДП «СхідГЗК». Також, зазначено, наявній СГХ відсутні дані: по рівням шуму за період роботи хворого учнем електрослюсаря, електрослюсаря чергового та з ремонту устаткування ш. Смолінська ДП «СхідГЗК» з 23.02.2004 року по 26.06.2004 року, 19.06.2006 року по 15.08.2006 року. Потребує уточнення: чи можливо умови праці хворого по рівням шуму за період роботи гірничим робітником ш. Смолінська ДП «СхідГЗК» з 18.09.2006 року по 09.06.2016 року вважати аналогічними умовами праці хворого по рівням шуму за період роботи учнем гірничого робітника ш. Смолінська ДП «СхідГЗК» з 15.08.2006 року по 18.09.2006 року.

На виконання запису відповідачем надано уточнення від 27.04.2017 року № 01-22-03/1764-17 до Інформаційної довідки про умови праці Терещенка В.О. від 07.10.2016 року № 01-22-03/3705, дані для якої взято з СГХ працівника Смолінської шахти ДП «СхідГЗК» ОСОБА_5 , який працював поверхневим електрослюсарем черговим та з ремонту устаткування дільниці № 21.

Причини виникнення професійного захворювання встановлюються шляхом проведення розслідування відповідною комісією, яка приймає певне рішення за результатами такого розслідування виходячи з оцінки умов праці працівника, яка здійснюється на підставі документів, наведених у пункті 82 Порядку № 1232, серед яких, матеріали раніше проведеної атестації робочих місць, результати обстежень і досліджень, проведених відповідними закладами державної санітарно-епідеміологічної служби або санітарними лабораторіями, атестованими МОЗ в установленому порядку, заключних актів періодичних медичних оглядів тощо.

Санітарно-гігієнічна характеристика складається лікарем з гігієни праці закладу державної санітарно-епідеміологічної служби за місцезнаходженням підприємства, де працює хворий, на запит керівника лікувально-профілактично закладу. У разі необхідності до складання санітарно-гігієнічної характеристики можуть залучатись лікарі інших структурних підрозділів закладів державної санітарно-епідеміологічної служби (пункт 1.4 Порядку № 614).

Відповідно до пункту 1.6 Порядку № 614 санітарно-гігієнічна характеристика стісується лікарем з гігієни праці, лікарями інших структурних підрозділів закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, у разі їх залучення, та затверджується головним державним санітарним лікарем. Особи, які підписали акт обстеження умов праці, а також ті, що склали санітарно-гігієнічну характеристику, несуть відповідальність за достовірність інформації щодо умов праці та трудового процесу, викладеної у санітарно-гігієнічній характеристиці, згідно з чинним законодавством.

Як зазначено представником відповідача під час складання уточнення до інформаційної довідки від 27.04.2017 року № 01-22-03/1764- 17 виданих Управлінням відносно ОСОБА_2 , 1985 року народження, який працював на Смолінській шахті ДП «СхідГЗК» учнем електрослюсаря, електрослюсарем черговим та з ремонту устаткування позначки +18м, учнем гірника, гірником позначки +18 дільниці № 21 (спуск-підйом) з 19.06.2006 року по 14.08.2006 року, використовувалися дані Інформаційної довідки про умови праці від 18.07.2014 року ОСОБА_6 , який працював поверхневим електрослюсарем черговим та з ремонту устаткування дільниці № 21 Смолінської шахти ДП «СхідГЗК», що і ОСОБА_2 .

Робота ОСОБА_6 була пов`язана з важкою фізичною працею, фізичним динамічним навантаженням (зовнішнє фізичне динамічне навантаження, виражене в одиницях механічної роботи за зміну, кг/м (Вт) при загальному навантажені (з переважною участю м`язів рук, тулуба, ніг) для чоловіків - 95 при нормативі до 90; маса вантажу, що підіймається та переміщується вручну для чоловіків - 35 при нормативі до 30; робоча поза (незручна та або фіксована - 25,4% часу зміни при нормативі до 25 %).

Також, при складенні уточнення до інформаційної довідки були використані дані про умови і на робочому місці, отриманих від підприємства Смолінська шахта ДП «Схід ГЗК», де ОСОБА_2 раніше працював, а саме еквівалентний рівень шуму на робочому місці поверхневого електрослюсаря чергового та з ремонту обладнання дільниці № 21 за результатами атестації робочого місця 2010 року становить 81 дБА при нормативі до 80 дБА. Окрім цього, учень гірника відмітки +18м виконує аналогічні роботи та працює в тих самих умовах, як і гірник відмітки +18м.

Крім того, в уточнення до інформаційної довідки включені дані, що були отримані за протоколом проведених досліджень важкості та напруженості праці №3698, за атестацією робочого 2010 року гірника робоча поза (незручна та/або фіксована) складає 26,2 % часу зміни при нормативі до 25 %, нахили тулуба-190 при нормативі 51-100, величина статичного навантаження за зміну при утриманні вантажу. Докладанні зусиль за участю м`язів тулуба та ніг, кг/с-463968 при нормативі до 100000.

Запит про надання уточнення до Управління Держпраці у Кіровоградській області надійшов із ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини», м. Кривий Ріг, тому саме уточнення по рівню шуму було надіслано тільки в інститут. Дані по рівню шуму - 81 дБА було надано ДП «Схід ГЗК» шахта Смолінська (копія протоколу № 5217 від 07.10.2010 року). Надання такої інформації до Фонду не передбачено чинним законодавством.

Допитаний в судовому засіданні свідок лі ОСОБА_7 не спростував даних висновків, пояснив, що не може відповісти чи входить до компетенції лікаря з гігієни праці розрахунок статичного навантаження. З приводу незгоди з даним уточненням він висловив свою окрему думку.

Враховуючи викладені обставини, суд приходить до висновку, що при проведенні процедури розслідування професійного захворювання ОСОБА_2 та складення уточнення від 27.04.2017 року № 01-22-03/1764-17 до інформаційної довідки про умови праці ОСОБА_2 від 07.10.2016 року № 01-22-03/3705, використання відповідачем наданих ДП «Схід ГЗК» шахта «Смолінська» даних є цілком обґрунтованими та правомірними і не суперечать положенням пункту 1.12 Порядку № 614.

Причини виникнення професійного захворювання встановлюються шляхом проведення розслідування відповідною комісією, яка приймає певне рішення за результатами такого розслідування виходячи з оцінки умов праці працівника, яка здійснюється на підставі документів, наведених у пункті 82 Порядку № 1232, серед яких, матеріали раніше проведеної атестації робочих місць, результати обстежень і досліджень, проведених відповідними закладами державної санітарно-епідеміологічної служби або санітарними лабораторіями, атестованими МОЗ в установленому порядку, заключних актів періодичних медичних оглядів тощо.

Комісією при розслідуванні професійних захворювань береться до уваги вся сукупність отриманих нею даних в межах конкретно визначених умов праці відповідного працівника з перелічених у пункті 82 Порядку № 1232 документів та матеріалів для визначення основних умов, обставин і причин виникнення професійного захворювання, судом відзначається, що оскаржуване позивачем уточнення до інформаційної довідки від 27.04.2017 року № 01-22-03/1764-17 до інформаційної довідки про умови праці ОСОБА_2 від 07.10.2016 року № 01-22-03/3705, відповідно до положень пункту 1.3. Порядку № 614, є лише частиною з переліку документів, з урахуванням яких в кожному конкретному випадку вирішується питання про зв`язок хронічного захворювання з впливом виробничих факторів і трудового процесу з метою встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позовуУправління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Кіровоградській області.

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України суд відносить судові витрати по даній справі за рахунок держави.

Керуючись ст. ст. 7, 12, 17, 18, 76, 141, 259, 263-265 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні позову Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Кіровоградській області до Управління Державної служби з питань праці у Кіровоградській області, треті особи: Державне підприємство «Східний гірничо-збагачувальний комбінат», ОСОБА_2 про визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та скасування рішення відмовити.

Судові витрати по справі віднести за рахунок держави.

Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення в повному обсязі виготовлене 01.03.2021 року.

Позивач: Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Кіровоградській області, 25006 м. Кропивницький, вул. Михайлівська, 64, .

Відповідач: Управління Державної служби з питань праці у кіровоградській області, 25006 м. Кропивницький, вул. Дворцова, 24, .

Треті особи: Державне підприємство «Східний гірничо-збагачувальний комбінат», 52210 Дніпропетовська обл., м. Жовті Води, вул. Горького, 2, .

ОСОБА_2 , 1985 року народження, ІПН НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 .

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Ірина Миколаївна Шевченко