Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

26 березня 2021 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Гребенюка В.В., за участю секретаря судового засідання Жванко О.Є., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Подільської РДА м. Києва, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способів участі у вихованні та спілкуванні з дитиною,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (надалі за текстом - позивач) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 (надалі за текстом - відповідач), третя особа: Служба у справах дітей Подільської РДА м. Києва, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способів участі у вихованні та спілкуванні з дитиною.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що вони з відповідачем перебували у зареєстрованому шлюбі, у якому народився син - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає разом із відповідачем. Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 10.04.2019 року у справі №758/9218/18 їх шлюб було розірвано. Однак, відповідач з серпня 2019 року почав чинити перешкоди позивачу у спілкуванні з дитиною, у зв`язку з чим, позивач звернувся до суду з позовом, уякому просить суд зобов`язати відповідача не чинити перешкод у спілкуванні з сином ОСОБА_3 та визначити наступні способи його участі у вихованні та спілкуванні з дитиною до досягнення сином 18 років, а саме: 1. побачення 2 рази на тиждень: 1.1. кожен четвер після школи з 15:00 до 8:00 п`ятниці. Батько забирає дитину зі школи, доставляє дитину в необхідні секції (якщо такі є), організовує харчування дитини, організовує дозвілля, спільно з дитиною виконує домашні завдання, виконує необхідні гігієнічні процедури, укладає дитину спати, вранці годує, збирає та приводить дитину до школи. У випадку, якщо п`ятниця - вихідний день або день канікул, батько повертає дитину матері о 10:00 в п`ятницю. У випадку, якщо четвер - вихідний день або день канікул, час побачення з 10:00 до 10:00 п`ятниці. Батько забирає дитину у матері о 10:00 в четвер та повертає матері о 10:00 в п`ятницю. Батько організовує харчування дитини, організовує дозвілля, спільно з дитиною виконує домашні завдання (в разі необхідності), виконує необхідні гігієнічні процедури, укладає дитину спати, вранці годує, збирає та повертає дитину матері. 1.2. кожну суботу з 10:00 до 10:00 неділі. Батько забирає дитину у матері о 10:00 в суботу та повертає матері о 10:00 в неділю. Батько організовує харчування дитини, організовує дозвілля, спільно з дитиною виконує домашні завдання (в разі необхідності), виконує необхідні гігієнічні процедури, укладає дитину спати, вранці годує, збирає та повертає дитину матері. 1.3. У випадку документально підтвердженої хвороби дитини та висновку лікаря про необхідний постільний режим дитини, батько має право відвідувати дитину за фактичним місцем перебування дитини на період хвороби щоденно протягом 2 годин у проміжок часу з 10:00 до 19:00. 1.4. Будь-які карантинні обмеження, встановлені на адміністративно-територіальній одиниці місцезнаходження дитини, не впливають на порядок участі у вихованні та спілкуванні батька з дитиною та не можуть бути підставою для відмови в участі у вихованні та спілкуванні батька з дитиною, за умови дотримання батьком всіх необхідних, та визначених уповноваженим на те органом державної влади, протикарантинних заходів. 1.5. З метою покращення стану здоров`я дитини, її фізичного, духовного та морального розвитку, що є забезпеченням інтересів дитини в межах здійснення батьківських прав та обов`язків, батько має право 2 рази на рік організовувати спільний відпочинок з дитиною строком до 14 календарних днів, за умови, що такий відпочинок не порушуватиме учбового процесу дитини. 1.6. Адреса взяття та повернення дитини матері: АДРЕСА_1 (біля центрального входу до Спеціалізованої школи №3 з поглибленим вивченням інформаційних технологій).

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 20.12.2019 року позовну заяву було залишено без руху, надано строк для усунення недоліків.

17 лютого 2020 року від позивача надійшла уточнена позовна заява з додатками, якою усунуто недоліки, наявність яких стала підставою для залишення позову без руху.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 17.02.2020 року відкрито провадження у справі, призначено судове засідання, встановлено строк для подання відзиву.

Представник позивача подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечував.

Відповідач відзив у встановлений строк не подав, у судові засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи судом повідомлявся належним чином.

Представник третьої особи подала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

З огляду на вищевикладене, наявні всі передбачені ч. 1 ст. 223 та ч. 1 ст. 280 ЦПК України підстави умови для заочного розгляду справи. Суд ухвалив провести заочний розгляд справи із ухваленням заочного рішення на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд встановив такі фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини.

Позивач та відповідач перебували у шлюбі, зареєстрованому Головним управлінням юстиції у м. Києві 19.07.2013 року, актовий запис №1541.

Позивач та відповідач є батьками малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції в м. Києві, актовий запис №2032 (а.с.6).

Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 10.04.2019 року, шлюб між сторонами розірвано.

05 серпня 2019 року між позивачем та відповідачем було укладено Договір між батьками щодо здійснення батьківських прав та визначення місця проживання дитини, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Адамською М.М. та зареєстрованого в реєстрі за №2049 (а.с. 7-10).

23.08.2019 року та 18.09.2019 року позивач звертався до Служби у справах дітей Подільської РДА у м. Києві із заявами про захист прав та законних інтересів дитини в частини реалізації права на вільне спілкування з батьком (а.с. 32-37).

Відповідно до висновку Служби у справах дітей Подільської РДА у м. Києві від 26.03.2021 року №106-2213 визначено наступний спосіб участі батька - позивача у вихованні дитини: 1) побачення два рази на тиждень, кожний четвер після школи з 13 год 00 хв. до 08 год 00 хв п`ятниці батько проводить час зі своїм сином ОСОБА_3 ; 2) кожної суботи з 10 год 00 хв до 10 год 00 хв неділі батько проводить час зі своїм сином ОСОБА_3 ; 3) два рази на рік організовувати спільний відпочинок з дитиною строком до 14 календарних днів (а.с.76-77).

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини третьої статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

За приписами ст. 7 Сімейного кодексу України (надалі за текстом - СК України), яка встановлює загальні засади регулювання сімейних відносин, дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини.

Згідно ч. 1, 2 ст. 3 Конвенції про права дитини, ратифікованої Постановою Верховної Ради України від 27.02.1991 року, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Держави-учасниці зобов`язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів.

Принципом 6 Декларації прав дитини, прийнятої резолюцією 1386(ХIV) Генеральної Асамблеї ООН від 20 листопада 1959 року, передбачено, що дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові та розуміння. Вона має, якщо це можливо, зростати в піклуванні та під відповідальністю своїх батьків, у будь-якому разі в атмосфері любові та моральної і матеріальної забезпеченості.

У відповідності до вимог ст. 18 Конвенції про права дитини, батьки несуть основну відповідальність за виховання дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.

Конвенція про права дитини в пункті 3 статті 9 закріпила принцип, за яким держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини.

Згідно з ч. 2 ст. 150 СК України, батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток.

Як визначено ч. 1 ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства», виховання в сім`ї є першоосновою розвитку особистості дитини. На кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці.

Статтею 141 СК України на батьків покладені рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Право батька, матері та дитини на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежено законом, закріплено положеннями ст. 153 СК України.

При цьому, у відповідності до положень ч. 1, 2 ст. 15 Закону України «Про охорону дитинства», дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів, в той час як батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у її вихованні, та мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про охорону дитинства", контакт з дитиною - це реалізація матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання їм інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини.

Як визначено частинами 1-3 статті 157 СК України, питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Згідно із ч.ч. 1 - 2ст. 159 СК України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.

Згідно із висновком Верховного Суду у Постанові від 01 квітня 2020 року в справі №61-6769св19 будь-хто із батьків може звернутися до органу опіки та піклування для визначення способу участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. У разі наявності спору про способи участі одного з батьків у вихованні дитини, зокрема, якщо орган опіки та піклування не визначив способу участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею, не виключається вирішення такого спору в судовому порядку незалежно від того, хто з батьків звертається з позовом (той, хто проживає з дитиною, чи той, хто проживає окремо) і визначення способу участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї, що є ефективним способом захисту та не суперечить закону.

Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.

Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.

Згідно із частинами четвертою, п`ятою статті 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, орган опіки та піклування подає письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Відповідно до висновку Служби у справах дітей Подільської РДА у м. Києві від 26.03.2021 року №106-2213 визначено наступний спосіб участі батька - позивача у вихованні дитини: 1) побачення два рази на тиждень, кожний четвер після школи з 13 год 00 хв. до 08 год 00 хв п`ятниці батько проводить час зі своїм сином ОСОБА_3 ; 2) кожної суботи з 10 год 00 хв до 10 год 00 хв неділі батько проводить час зі своїм сином ОСОБА_3 ; 3) два рази на рік організовувати спільний відпочинок з дитиною строком до 14 календарних днів (а.с.76-77).

Із врахуванням вищенаведеного, враховуючи вік дитини, із дотриманням розумного балансу на участь обох батьків у вихованні малолітньої дитини, суд доходить висновку, що позовні вимоги підлягають до часткового задоволення, шляхом встановлення такого графіку участі батька ОСОБА_1 у спілкуванні та вихованні дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з урахуванням його психоемоційного та фізичного стану здоров`я, особистої прихильності до кожного з батьків, бажання, вікові потреби та розпорядок дня дитини; з дотриманням графіку роботи навчальних закладів, в яких дитина, отримує відповідну освіту та додаткового навчання (секції, гуртки тощо), із завчасним повідомленням та домовленістю з батьками (засобами: телефонного, поштового, електронного або іншого способу зв`язку), наступним чином: 1) побачення два рази на тиждень, кожний четвер після школи з 13 год 00 хв. до 08 год 00 хв п`ятниці батько проводить час зі своїм сином ОСОБА_3 ; 2) кожної суботи з 10 год 00 хв до 10 год 00 хв неділі батько проводить час зі своїм сином ОСОБА_3 ; 3) два рази на рік організовувати спільний відпочинок з дитиною строком до 14 календарних днів.

Крім того, суд зауважує, що зміна обставин чи правовідносин, що мають істотне значення при визначенні способу участі одного з батьків у вихованні дитини, в тому числі з врахуванням віку дитини, її прихильності до кожного з батьків, не позбавляє права батьків в майбутньому звернутись до суду з позовом про встановлення іншого способу участі одного з батьків у вихованні дитини.

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України на користь позивача з відповідача підлягає стягненню сплачений судовий збір в сумі 768,40 грн.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 7, 19, 141, 153, 155, 157-159 СК України, ст. ст. 2, 4-5, 12-13, 76-83, 89, 141, 258-259, 263-265, 268, 352, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способів участі у вихованні та спілкуванні з дитиною задовольнити частково.

Визначити спосіб участі ОСОБА_1 у спілкуванні та вихованні дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступним чином:

1) побачення два рази на тиждень, кожний четвер після школи з 13 год. 00 хв. до 08 год. 00 хв. п`ятниці батько проводить час зі своїм сином - ОСОБА_3 ;

2) кожної суботи з 10 год. 00 хв. до 10 год. 00 хв. неділі батько проводить час зі своїм сином ОСОБА_3 ;

3) два рази на рік організовувати спільний відпочинок з ОСОБА_3 строком до 14 календарних днів;

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок на відшкодування витрат по сплаті судового збору;

Повне найменування:

позивач - ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 );

відповідач - ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 );

третя особа - Служба у справах дітей Подільської РДА м. Києва (адреса:м. Київ, вул. Борисоглібська, 14, );

Заочне рішення може бути переглянуто Подільським районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача;

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем до Подільського районного суду м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин;

Заочне рішення суду може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду, шляхом подання через Подільський районний суд м. Києва апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення;

Заочне рішення набирає законної сили після закінчення зазначених строків або після розгляду справи в апеляційному порядку Київським апеляційним судом, якщо його не буде скасовано.

Суддя В. В. Гребенюк