ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2021 року м. Херсон

справа № 658/3227/19

провадження № 22-ц/819/55/21

Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (суддя-доповідач)Пузанової Л.В.,
суддів:Воронцової Л.П.,
Чорної Т.Г.,
секретарДундич А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Каховського міськрайонного суду Херсонської області у складі судді Терещенка О.Є. від 07 жовтня 2020 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Херсонгаз» про визнання актів незаконними,

встановив:

У серпні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Акціонерного товариства «Херсонгаз» про визнання актів незаконними.

В обґрунтування позову зазначила, що їй на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 .

16 грудня 2015 року за зазначеною адресою представником АТ «Херсонгаз» через несплату нею послуг за газопостачання було складено акт припинення газопостачання та перекрито і опломбовано газові прилади пломбою, після чого відповідними послугами АТ «Херсонгаз» вона не користувалась.

Відповідно до акту про монтаж лічильника газу від 25 квітня 2016 року кран на вводі у її квартиру опломбовано.

15 грудня 2018 року представниками АТ «Херсонгаз» ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 складено акт про порушення, зокрема, несанкціонований відбір природного газу, який виявлено до припинення газопостачання 15 грудня 2018 року за зовнішніми ознаками, такими як виділення продуктів горіння у вигляді, притаманному роботі газових котлів пари та конденсату, а також виявлено падіння тиску при опресуванні внутрішньобудинкового газопроводу (стояку), який є газорозподільною мережою, при закритих кранах перед побутовими лічильниками газу у споживачів, підключених до газорозподільної мережі, що і квартира АДРЕСА_2 після відкриття крану на ПГ квартири АДРЕСА_2 , що дає змогу несанкціоновано споживати природний газ.

Під час обстеження працівниками АТ «Херсонгаз» у її квартирі приладів газопостачання на предмет витоку газу в під`їзді, цілісність пломби, якою опломбовано кран на вводі порушена не була, заводські показники лічильника відповідали показникам 60169, за якими було встановлено на час опломбування крана на вводі 25 квітня 2016 року, а після відкриття крану на газову плиту та при спробі включити газові горілки на плиті вони не загорілися, а тому для обстеження крану на вводі він був розблокований, пломба знята слюсарем ОСОБА_3 в присутності старшого майстра ОСОБА_5 та кран демонтовано, а на його місці поставлена заглушка, яку було опломбовано та складено акт повторного припинення газу у зв`язку з демонтажем крану та заміною пломби і акт про заміну пломби на крані вводу газу.

27 березня 2019 року засобами поштового зв`язку вона отримала від АТ «Херсонгаз» претензію про компенсацію вартості необлікованого (донарахованого) об`єму газу згідно акту про порушення на суму 41 541,74 грн та акт розрахунок на вказану суму № 162 від 15 березня 2019 року, у якому не зазначено об`єму несанкціонованого відбору газу, а лише його вартість.

Посилаючись на те, що викладені в акті обставини не відповідають дійсності, оскільки з 16 грудня 2015 року по теперішній час послугами АТ «Херсонгаз» не користувалася, порушень Кодексу газорозподільних систем, зокрема, несанкціонованого відбору газу не допускала, позивач, просила визнати акт про порушення № 462 від 15 грудня 2018 року та акт-розрахунок № 162 від 15 березня 2019 року про відшкодування необлікованого (донарахованого) об`єму газу та обсягу природного газу і його вартості в сумі 41 541,74 грн незаконними, а також стягнути із відповідача на її користь судовий збір в сумі 802,80 грн та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 3 500 грн.

У грудні 2019 року ОСОБА_6 звернулася до суду із заявою про збільшення позовних вимог та пославшись на те, що поновлення розподілу природного газу відповідач пов`язує із відшкодуванням шкоди у розмірі 41 541, 74 грн, що, на її думку, є незаконним, просила суд також зобов`язати АТ «Херсонгаз» поновити розподіл природного газу до приміщення її квартири відповідно до укладеного між нею та відповідачем 15 січня 2019 року договору постачання газу.

Рішенням суду від 07 жовтня 2020 року позов залишено без задоволення.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду скасувати і ухвалити нове, яким визнати акт про порушення № 462 від 15 грудня 2018 року та акт-розрахунок № 162 від 15 березня 2019 року незаконними; зобов`язати АТ «Херсонгаз» поновити розподіл природного газу до приміщення її квартири відповідно до укладеного між нею та відповідачем 15 січня 2019 року договору постачання газу; стягнути на її користь сплачений судовий збір у розмірі 802,80 грн та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 3500 грн.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що суд неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи, зокрема щодо правомірності дій відповідача (за наявності належних доказів), і дійшов помилкового висновку про недоведеність позовних вимог, не звернувши увагу на подану нею в процесі розгляду справи заяву про їх збільшення.

Письмовий відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив.

Заслухавши доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах, визначених статтею 367 ЦПК України, апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ зробив висновок про те, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Рішення суду мотивовано тим, що порушення вимог чинного законодавства в діях відповідача не встановлено, акт про порушення складений відповідно до вимог Кодексу газорозподільних систем.

В процесі розгляду справи суд встановив, що ОСОБА_1 є споживачем послуг з газопостачання, які у спірний період надавало Акціонерне товариство «Херсонгаз», розподіляючи природний газ до належної їй на праві власності квартири АДРЕСА_1 .

16 грудня 2015 року газопостачання до наведеної квартири було припинено шляхом перекриття та опломбування газових приладів пломбами, про що складено відповідний акт, із змісту якого слідує, що відключення здійснено на підставі порушення споживачем термінів сплати за надані послуги з газопостачання (борг споживача станом на 01.12.2015 складав 2 211,12 грн).

15 грудня 2018 року працівниками Акціонерного товариства «Херсонгаз» складено акт №462 про те, що «на об`єкті: приватна квартира за адресою: АДРЕСА_3 , встановлено порушення Кодексу газорозподільних систем: несанкціонований відбір природного газу, який було виявлено до припинення газопостачання 15.12.2018 року, за зовнішніми ознаками, такими як виділення продуктів горіння у вигляді притаманному роботі газових котлів пари та конденсату. Також виявлення падіння тиску при опресуванні внутрішньобудинкового газопроводу (стояку, який є ГРМ, при закритих кранах перед ПЛГ (побутові лічильники газу) у споживачів, підключених до ГРМ, що і квартира АДРЕСА_2 , після відкриття крану на ПГ квартири АДРЕСА_2 , що дає змогу несанкціоновано споживати природний газ».

Наведений акт про порушення містить відмітку про усунення порушення на дату складання акту, а саме: демонтаж крану перед ПЛГ, встановлення заглушки, опломбування заглушки та в пункті 7 акту зазначено про те, що до нього додається акт припинення газопостачання №11283/14/217/1 від 15.12.2018року.

Акт про порушення склали три представники АТ «Херсонгаз», з ним ознайомлені свідки ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та зроблена відмітка про те, що акт відправлено поштовим рекомендованим листом споживачу (його представнику), іншій фізичній особі або представнику юридичної особи (а. с. 20).

Факт складання акту про порушення 15 грудня 2018 року та факт його отримання поштою позивач заперечує та стверджує про те, що жодних претензій з боку працівників відповідача в результаті здійсненого у зазначену дату огляду належного їй житлового приміщення та приладів газопостачання на предмет витоку газу в під`їзді багатоквартирного будинку не було, а навпаки встановлено, що цілісність пломб крану на вводі порушено не було, показники лічильника відповідали показникам, з якими лічильник був установлений 25.04.2016 року, а після відкриття крану на газову плиту та спробі включити газові горілки вони не загорілися.

15 березня 2019 року відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення АТ «Херсонгаз», яка вирішила згідно із пунктом другим глави третьої розділу ХІ Кодексу ГРМ здійснити нарахування об`єму необлікованого природного газу за граничними об`ємами споживання природного газу за 6 місяців до дня виявлення порушення 15.12.2018 року з урахуванням 30% в неопалювальний період. Планово-економічному відділу підготувати акт-розрахунок на відшкодування необлікованого об`єму природного газу і його вартості та розрахунок витрат на виконання робіт з припинення газопостачання.

З огляду на зміст протоколу №10 засідання наведеної комісії рішення прийнято на підставі висновків начальника управління обліку надходження та розподілу природного газу АТ «Херсонгаз» Спиці Л.Л., який зробив аналіз проведеного 15.12.2018 року обстеження житлового приміщення ОСОБА_1 та сформував висновок, що «мешканці квартири АДРЕСА_1 самовільно втручались в газорозподільну систему , знімаючи лічильник та використовуючи перехідний патрубок для несанкціонованого відбору природного газу шляхом відкриття крану вводу, минаючи пломбу" (а. с. 53-54).

Відповідно до складеного акту розрахунку без номера та дати на відшкодування необлікованого (донарахованого) об`єму газу та обсягу природного газу і його вартості внаслідок несанкціонованого відновлення газопостачання споживача, що є побутовим- ОСОБА_1 , АДРЕСА_4 , розмір відшкодування становить 41 373,56 грн (а. с.62).

Крім того відповідач здійснив розрахунок оплати витрат на виконання робіт з припинення (обмеження) розподілу природного газу на підставі акту про порушення, складеного щодо позивача, визначивши їх розмір в сумі 168,18 грн (а. с.61).

15 березня 2019 року АТ «Херсонгаз» виписав на ім`я ОСОБА_1 рахунок на оплату на суму 41 541,74 грн (41 373,56+168,18), (а. с. 34).

Взаємовідносини оператора газорозподільних систем із суб`єктами ринку природного газу, а також правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування газорозподільних систем, зокрема умови забезпечення комерційного, у тому числі, приладового обліку природного газу в газорозподільній системі та визначення його об`ємів і обсягів в передачі до/з газорозподільної системи, у тому числі, в розрізі суб`єктів природного газу визначені Кодексом газорозподільних систем, затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 2494 від 30.09.2015, (далі по тексту - Кодекс ГРС).

Відповідно до пункту 3 глави 1 розділу І Кодексу ГРС дія цього Кодексу поширюється на операторів газорозподільних систем, замовників доступу та приєднання до газорозподільної системи, споживачів (у тому числі побутових споживачів), об`єкти яких підключені до газорозподільних систем, та на їх постачальників.

За змістом глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу.

Акт про порушення після пред`явлення представником Оператора ГРМ службового посвідчення складається в присутності споживача/несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами.

Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення.

Представник Оператора ГРМ перед складанням акта про порушення зобов`язаний повідомити споживача (несанкціонованого споживача) про його право внести зауваження та заперечення до акта про порушення, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

У разі відмови споживача (несанкціонованого споживача) від підписання акта про порушення він вважається дійсним, якщо його підписали:

або більше одного представника Оператора ГРМ, а відмова споживача (несанкціонованого споживача) від підпису акта про порушення підтверджується відеозйомкою;

або представник Оператора ГРМ та одна незаінтересована особа (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення цієї особи.

Акт про порушення щодо відмови побутового споживача (фізичної особи) в доступі до власного об`єкта вважається дійсним, якщо його підписали представник Оператора ГРМ та одна незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувач або управитель будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення їх осіб.

У разі відмови споживача (несанкціонованого споживача) від підписання акта про порушення про це робиться відмітка в обох примірниках акта про порушення, один з яких надсилається споживачу (несанкціонованому споживачу) рекомендованим поштовим відправленням.

Споживач (несанкціонований споживач) та представники Оператора ГРМ під час виявлення порушення та складання акта про порушення мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявленого порушення чи інших дій та фактів, про що зазначається в акті про порушення.

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження, заперечення та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в акті про порушення.

Із змісту складеного у спірних правовідносинах акта про порушення вбачається, що він складений без присутності споживача чи його представника, а отже,- без повідомлення про його право внести зауваження та заперечення до акта про порушення, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

Не зафіксовано відповідачем в установленому законом порядку і відмову ОСОБА_1 чи її представника від підписання акта про порушення і на таку відмову товариство не посилається, а позивач її заперечує.

При наведених обставинах наявність підписів свідків у оспореному позивачкою акті про порушення знаходиться поза межами приписів Кодексу газорозподільних систем та не має правового значення при вирішенні питання щодо його дійсності.

Не містить акт про порушення і посилання на спосіб втручання в роботу газорозподільної системи, яким відповідно до Кодексу газорозподільних систем є зривання або пошкодження пломб на запірних пристроях, засувках на вводі на об`єкт споживача, пошкодження або зняття інвентарних заглушок тощо, внаслідок чого здійснюється чи є можливість несанкціонованого відбору природного газу на об`єкті споживача (окремих його газових приладах чи пристроях), у тому числі поза обліком.

Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо нього відповідне рішення. За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості.

Отже, повноваженнями скасувати акт про порушення у разі його недійсності чи незаконності, як і повноваженнями задовольнити цей акт та прийняти рішення про складання акта-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості наділена комісія з розгляду актів про порушення, яка для цього наділена правом здійснювати додаткові перевірки та обстеження, заслуховувати додаткові пояснення тощо (пункти 8, 11 КГС).

Однак, правомірність дій зазначеної комісії у спірних правовідносинах та законність прийнятого нею рішення про задоволення акта про порушення і складання акта-розрахунку не була предметом оскарження у цій справі та не може бути предметом дослідження як суду першої інстанції, так і апеляційного суду.

Відповідно до змісту статей 11, 15 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в статті 16 ЦК України.

Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Складений представниками оператора ГРМ акт про порушення Кодексу газорозподільних систем є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цього нормативного акта, тому оскарження лише факту складення такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав.

Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта.

Разом з тим вимога про скасування рішення комісії з розгляду актів про порушення щодо правомірності цього акта, зокрема його задоволення та складання акта-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення Кодексу газорозподільних систем, безпосередньо впливає на права та обов`язки споживача у контексті його відносин з оператором ГРМ, встановлює обсяг і вартість недоврахованого газу та створює загрозу припинення газопостачання відповідного споживача.

До таких висновків дійшов Верховний Суд, виклавши їх, зокрема у постановах від 09 лютого 2019 року у справі №522/12901/17-ц, від 14 січня 2020 року у справі №910/17955/17, які відповідно до положень частини четвертої статті 263 ЦПК України підлягають врахуванню судом при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Суд першої інстанції зазначені положення норм матеріального права та висновки Верховного Суду не врахував та зробив передчасні висновки щодо правомірності дій відповідача у спірних правовідносинах.

З огляду на наведене колегія суддів вважає, що позивачем обрано неналежний спосіб захисту її прав у спірних правовідносинах, який крім викладеного є неефективним та таким, що не відновлює цих прав, оскільки носить декларативний характер, який не спонукає (не зобов`язує) відповідача до вчинення дій, направлених на відновлення її прав та інтересів у разі їх порушення.

Отже, колегія суддів дійшла висновку, що внаслідок обрання позивачем неналежного способу захисту цивільних прав, її позов задоволенню не підлягає, в зв`язку з чим ухвалене судом рішення підлягає зміні у мотивувальній частині із викладенням її в редакції цієї постанови.

Що ж стосується позовної вимоги про зобов`язання відповідача поновити розподіл природного газу до належної позивачці квартири, яка була пред`явлена шляхом подання заяви про збільшення позовних вимог та прийнята судом 17.12.2019 року, то відповідно до вчинених судом процесуальних дій цю вимогу суд першої інстанції не розглядав, пояснень сторін в цій частині не заслуховував та обставини, що стосуються цієї вимоги не досліджував, тому суд апеляційної інстанції в силу статті 367 ЦПК України не має повноважень робити висновки в цій частині вимог, а позивачка вправі їх заявити повторно, пред`явивши позов на загальних підставах.

На підставі викладеного, керуючись статтями 367, 374, 375, 376 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 частково задовольнити.

Рішення Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 07 жовтня 2020 року змінити у мотивувальній частині, виклавши її в редакції цієї постанови.

В іншій частині це ж рішення суду залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий Л. В. Пузанова

Судді: Л. П. Воронцова

Т. Г. Чорна

Повний текст постанови складено 26 лютого 2021 року

Суддя Л. В. Пузанова