23.06.2021 Справа № 756/4730/21
Справа пр. № 2/756/3932/21
ун. № 756/4730/21
У Х В А Л А

23 червня 2021 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Андрейчука Т.В.,

за участю секретаря судового засідання - Шлапака Р.О.,

учасники справи:

представник позивача - ОСОБА_1 ,

представник відповідача - ОСОБА_4,

вирішуючи у підготовчому судовому засіданні питання про прийняття до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання майна особистою власністю та поділ спільного майна подружжя зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, -

в с т а н о в и в :

У провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання майна особистою власністю та поділ спільного майна подружжя.

30 квітня 2021 року відповідачем ОСОБА_3 подано до суду зустрічну позовну заяву до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Суд, заслухавши думку представників сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що зустрічну позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За приписами ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам

ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлені ст. 175 ЦПК України.

Так, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

За положеннями ч. 2 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Незважаючи на те, що зустрічний позов ОСОБА_3 підлягає грошовій оцінці, у позовній заяві усупереч п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України не зазначено ціну позову, не зазначено доказів на підтвердження дійсної вартості спільного майна подружжя, яке підлягає поділу.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір".

Ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір у розмірі 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виходячи з вартості майна, поділ якого просить здійснити позивач за первісним позовом, ОСОБА_3 повинна була сплатити судовий збір у розмірі 11350,00 грн (2270,00 грн х 5 = 11350,00 грн).

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

ОСОБА_3 не долучено до зустрічної позовної заяви документ, що підтверджує сплату судового збору у сумі 11350,00 грн, натомість подано клопотання про відстрочення сплати судового збору, до якого долучено довідку ОК-5 (індивідуальні відомості про застраховану особу з реєстру застрахованих осіб).

За правилами ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити, розстрочити не певний строк, зменшити або звільнити від сплати судового збору, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Тлумачення ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України "Про судовий збір" свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони. Аналіз клопотання про відстрочення сплати судового збору свідчить, що вказані обставини не можуть вважатись достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору, оскільки не характеризують майновий стан ОСОБА_3 та відсутність у неї інших доходів. Такими документами, наприклад, можуть бути довідки про доходи за формою № 1ДФ, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, документи про надання соціальної допомоги малозабезпеченим тощо (такий висновок суду узгоджується з правовою позицією, висловленою Верховним Судом в ухвалі від 26 лютого 2021 року у справі № 369/3017/18).

Ураховуючи наведене, а також предмет зустрічного позову, суд дійшов висновку про необхідність відмовити ОСОБА_3 у задоволенні її клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Окрім цього, за приписами ч. ч. 2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен заначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Належність засвідчення копій передбачена Національним стандартом України Державної уніфікованої системи документації "Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003", затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07 квітня 2003 року №55, а саме, що цей стандарт поширюється на організаційно-розпорядчі документи: постанови, розпорядження, накази, положення, рішення, протоколи, акти, листи тощо, створювані в результаті діяльності: органів державної влади України, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій та їх об`єднань усіх форм власності. Цей стандарт установлює: склад реквізитів документів; вимоги до змісту і розташування реквізитів документів; вимоги до бланків та оформлювання документів; вимоги до документів, що їх виготовляють за допомогою друкувальних засобів. Згідно з п. 5.27 вказаної системи передбачено, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Всупереч вищевказаним законодавчим нормам надані позивачем копії письмових доказів не засвідчені належним чином (на деяких проставлена дата засвідчення та зазначено прізвище, ім`я і по батькові відповідача, але відсутній її підпис).

Таким чином, позивачеві за зустрічним позовом слід надати суду копії всіх письмових доказів (для суду та для відповідача), засвідчених належним чином, та зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналів поданих ним письмових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На виконання зазначеної ухвали позивач за зустрічним позовом повинна подати до суду позовну заяву в новій редакції відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України, з урахуванням вимог про усунення недоліків, викладених в цій ухвалі.

Керуючись ст. ст. 185, 193, 194, 260, 261, 353 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про відстрочення сплати судового збору.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя залишити без руху та надати позивачу строк на усунення недоліків у термін до 03 липня 2021 року, але не пізніше десяти днів з дня вручення ухвали про залишення зустрічної позовної заяви без руху.

У випадку, якщо недоліки зустрічної позовної заяви у встановлений строк не будуть усунуті, вона вважатиметься неподаною та буде повернута позивачеві.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Т.В. Андрейчук