Справа №295/923/21
УХВАЛА

Про повернення позовної заяви

"25" лютого 2021 р.

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Стрілецька О.В.,

вирішуючи питання про відкриття провадження за матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Сєтак Віктор Ярославович про визнання договору позики неукладеним і недійсним, договору іпотеки із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя недійсним, скасування рішення продержавну реєстрацію прав та їх обтяжень та витребування майна із чужого володіння,-

в с т а н о в и в:

26.01.2021 року позивач звернулась до суду з позовом, в якому просить:

- визнати договір позики від 29 травня 2020 року, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , неукладеним та недійсним;

- визнати недійсним договір іпотеки від 29 травня 2020 року, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Сєтаком В.Я. за реєстром №3960;

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Сєтака В.Я., індексний номер 54632598 від 19.10.2020 року про реєстрацію іпотеки на двокімнатну квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

- витребувати із володіння ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яка була предметом іпотечного договору із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя №3960 від 29.05.2020 року, шляхом передачі приміщень в натурі ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 29.01.2021 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення виявлених недоліків, що не перевищує 7 днів з моменту отримання копії ухвали.

Підставою для залишення позову без руху стало те, що позивачем не визначено ціну позову у частині вимоги майнового характеру витребування майна, яка виражається вартістю майна, яке позивач просить витребувати із володіння відповідача; позивач не в повному обсязі сплатила судовий збір. Позивачу слід було доплатити судовий збір за три вимоги немайного характеру в розмірі 201, 60 коп. та сплатити судовий збір з вимоги майнового характеру, який обчислюється, виходячи із ціни позову, яка має бути підтверджена належними доказами, однак не менше 908,00 грн та не більше 11350,00 грн, надати до суду докази його сплати.

Крім того, позивачу слід було уточнити позовну вимогу про визнання договору позики від 29 травня 2020 року, укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , неукладеним та недійсним, оскільки така вимога містить способи захисту порушеного права, які суперечать одне одному, так як лише укладений договір може бути визнано недійсним, слід було привести вказану вимогу у відповідність до вимог чинного законодавства та з урахуванням способу захисту, який належним чином сприятиме відновленню прав, які позивач вважає порушеними, а також, навести відповідне обґрунтування уточненої позовної вимоги

Копію ухвали про залишення позову без руху отримала представник позивача ОСОБА_3 особисто у суді 11.02.2021 року.

12.02.2021 року до суду надійшла заява позивача про виконання вимог ухвали суду від 29.01.2021 року, до якої долучено квитанцію про сплату судового збору у сумі 201,60 грн.

Однак, недоліки, які були зазначені в ухвалі суду від 29.01.2021 року, позивач не усунула у повному обсязі, оскільки позивач не визначила ціну позову з вимоги майнового характеру про витребування майна з чужого незаконного володіння; не надала квитанцію про сплату судового збору за вимогу майнового характеру відповідно до ціни позову; не уточнила позовну вимогу про визнання одночасно неукладеним та недійсним оспорюваного договору позики.

Станом на 24.02.2021 року будь-які інші заяви від позивача не надходили.

За приписами ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Позивач є ініціатором судового розгляду та інтерес в належному розгляді його позову має стимулювати його, а також його представника, належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, суддя дійшов висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви позивачу у зв`язку з тим, що позивач не усунула недоліки позовної заяви у визначений ухвалою суду строк, не сплатила судовий збір, клопотання про поновлення пропущеного строку до суду також не подавала.

Керуючись ст.ст. 44, 126, 127, 185 ЦПК України, суддя, -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Сєтак Віктор Ярославович про визнання договору позики неукладеним і недійсним, договору іпотеки із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя недійсним, скасування рішення продержавну реєстрацію прав та їх обтяжень та витребування майна із чужого володіння визнати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторно звернутися до суду, якщо перестануть існувати обставини, які стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Богунський районний суд м. Житомира протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Стрілецька