СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
ун. № 759/2834/21
пр. № 2/759/3319/21
08 червня 2021 року м. Київ
Святошинський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Войтеко Ю.В.,
за участю секретаря Семененко В.С.,
позивача ОСОБА_1
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди,-
У лютому 2021 року позивач звернувся до Святошинського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 . В зазначеній квартирі проживає Позивач. 11 грудня 2020 року в Квартирі Позивача трапилося залиття з вище розташованої квартири № 59 . 11 грудня 2020 року даний факт залиття був зафіксований складеним актом про залиття (надалі - Акт). Даний акт складений в присутності членів комісії Житлово-Будівельного Кооперативу «Сатурн-1». Відповідно до Акту причиною залиття, аварії, що трапилась є прорив гнучкого шлангу на кухонному змішувачі в кв. 59 . Відповідно до наявної інформації позивача, в квартирі № 59 проживає ОСОБА_3 . З метою оцінки завданого матеріального збитку, позивач звернувся до ТзОВ «Судово-Експертний Альянс» стосовно виготовлення висновку проведення будівельно-технічної експертизи. Відповідно до складеного висновку експерта №28/01-2021 від 28.01.2021 за результатами будівельно-технічної експертизи вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень, які утворились унаслідок залиття приміщень квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_3 , станом на час проведення дослідження складає 23 226,00 грн. За проведення даного експертного дослідження позивачем на рахунок експертної установи було сплачено 5 000,00 грн. Зважаючи на вищевикладене, позивач просить суд стягнути з ОСОБА_2 матеріальну шкоду завдану внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 в розмірі 23 226,00 грн. та судові витрати.
Відповідно до ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 22.02.2021 справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав та просили задовольнити. Зазначив, що намагався в досудовому порядку вирішити вказаний спір, проте, відповідач не погоджувався відшкодувати кошти, пов`язані з ремонтними роботами після залиття квартири. Проти ухвалення заочного рішення не заперечував.
Відповідач в судове засідання не з`явилась, про дату і час розгляду справи була повідомлена належним чином.
Відзив на позовну заяву, заяви з процесуальних питань від сторони відповідача до суду не надходили. Суд може ухвалити заочне рішення у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, та не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.
Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, заслухавши пояснення сторін, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов таких висновків.
Згідно з вимогами ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.
Згідно ч. 3 ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст. 57-60 ЦПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Особа, яка завдала шкоди звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК України).
За правилами ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
З наведеного вбачається, що обов`язок доказування розподіляється згідно з перерахованими нормами таким чином: позивач доказує наявність шкоди та її розмір, а відповідач - відсутність його вини в заподіянні шкоди.
Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні даного спору про відшкодування матеріальної шкоди підлягає з`ясуванню: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.
Згідно з Актом про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_3 від 11.12.2020 встановлено, що причиною залиття квартири АДРЕСА_4 є прорив гнучкого шлангу на кухонному змішувачі в кв. 59 , неправильні дії мешканця квартири №59 - при виявленні течі води будь-якої природи необхідно мешканцеві квартири відключити внутрішньо квартирну мережу водопостачання від стояка, використовуючи запірний кран, і викликати фахівців з обслуговуючої компанії. Власник квартири №59 - ОСОБА_2 .
Перелік пошкодженого майна в кв. АДРЕСА_4 зафіксовано в акті про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_3 від 11.12.2020. Винуватець заподіяної шкоди відмовився від підпису. Акт підписали члени комісії: Голова ОК ЖБК «Сатурн-1» - ОСОБА_4 , член правління ОК ЖБК «Сатурн-1» - ОСОБА_5 , власник квартири АДРЕСА_4 - ОСОБА_1 , представник обслуговуючої компанії ФОП ОСОБА_6 - ОСОБА_7 , сантехнік обслуговуючої компанії - ОСОБА_8 . Окрім того, акт містить відтиск печатки ОК ЖБК «Сатурн-1».
Відповідно до довідки №04-01 від 27.01.2021, виданої головою правління ОК ЖБК «Сатурн-1», однокімнатна квартира АДРЕСА_1 , третього листопада 2019 року була залита водою, яка витікала з кв. 59 , власник - ОСОБА_2 . Довідка видана на підставі запису у Журналі реєстрації аварій на будинку ОК ЖБК «Сатурн-1» від 03.11.2019.
Згідно із довідкою від 27.01.2021, виданої керівником ТОВ «Житлосервіс», 3-го листопада 2019 р. за заявою ОК ЖБК «Сатурн-1» фахівці обслуговуючої компанії ТОВ «Житлосервіс» виїжджали на аварійний виклик з усунення поривів у системах холодного, гарячого водопостачання у однокімнатній квартирі АДРЕСА_5 , власник - ОСОБА_2 . Довідка видана на підставі реєстраційного запису у Журналі аварійних викликів ТОВ «Житлосервіс» від 03.11.2019.
Відповідно до висновку експерта №28/01-2021 від 28.01.2021 за результати будівельно-технічної експертизи вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень, які утворились унаслідок залиття приміщень квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_3 , станом на час проведення дослідження, складає 23 226,00 грн. з урахуванням ПДВ.
Відповідно до ч.1 ст. 177 ЖК України громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках та в інших місцях загального користування.
Статтею 179 ЖК України передбачено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України «Про механізм впровадження Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» № 572 від 08 жовтня 1992 року, власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки, проводити за власні кошти ремонт квартири.
Згідно із ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Утримання та ремонт (своєчасна заміна) внутрішньоквартирних мереж водопостачання є обов`язком власника квартири, що передбачено п.7 вищевказаних Правил, п.п. 3.7, 5.3 наказу Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» №76 від 17 травня 2006 року, ст.151 ЖК України, ст.10 Закону «Про приватизацію державного житлового фонду».
Враховуючи те, що відповідач своєчасно не звернула увагу на стан внутрішньоквартирної мережі водопостачання суд вважає, що залиття квартири позивача сталось вини відповідача.
Згідно з висновком експерта №28/01-2021 від 28.01.2021 за результати будівельно-технічної експертизи вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень, які утворились унаслідок залиття приміщень квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_3 , станом на час проведення дослідження, складає 23 226,00 грн. з урахуванням ПДВ.
У зв`язку з чим, суд дійшов висновку, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню вартість ремонтно-будівельних робіт робіт у розмірі 22 226,00 грн.
Питання щодо розподілу витрат по сплаті судового збору суд вирішує на підставі статті 141 ЦПК України.
Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи - ст. 133 ЦПК України.
Згідно з частиною 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Судом встановлено, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 908,00 грн.
Позовні вимоги позивача задоволено у повному обсязі, а тому судові витрати на оплату послуг експерта у розмірі 5 000,00 грн. слід покласти на відповідача.
Керуючись статтями 3, 4, 10, 13, 76-82, 89, 141, 223, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду в розмірі 23 226,00 грн.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму судового збору в розмірі 908,00 грн. та судові витрати в розмірі 5 000,00 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду або через Святошинський районний суд м. Києва, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України в редакції від 15 грудня 2017 року.
Повний текст заочного рішення складено 14.06.2021.
Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 ).
Відповідач: ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_6 , РНОКПП: НОМЕР_2 ).
Суддя Ю.В. Войтенко