08.07.2021 Єдиний унікальний номер 205/3766/20
Єдиний унікальний номер № 205/3766/20
Провадження № 2/205/1095/21
УХВАЛА

08 липня 2021 року м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська в складі: головуючого судді Басової Н.В., за участю секретаря судового засідання К.Ю. Артьомова , розглянувши клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення судово-психологічної експертизи відносно ОСОБА_2 по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОТЕК» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, спричиненої в результаті дорожньо-транспортної пригоди, за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОТЕК» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОТЕК» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, спричиненої в результаті дорожньо-транспортної пригоди, за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОТЕК» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, спричиненої в результаті дорожньо-транспортної пригоди, за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОТЕК» про відшкодування моральної шкоди, спричиненої в результаті дорожньо-транспортної пригоди,

ВСТАНОВИВ:

Вироком Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 31 жовтня 2019 року цивільний позов у кримінальному провадженні №1кп/205/678/19 (205/5570/15-к) ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до ОСОБА_1 , ТОВ «АГРОТЕК» про відшкодування моральної шкоди задоволено частково, та цивільний позов ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , ТОВ «АГРОТЕК» про відшкодування майнової шкоди, задоволено у повному обсязі.

Ухвалою Апеляційного суду Дніпропетровської області від 07 травня 2020 року вказаний вирок Ленінського районного суду м. Дніпропетровська в частині вирішення цивільних позовів скасовано та призначено новий розгляд в суді першої інстанції в порядку цивільного судочинства

Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Шавули В.С. від 26 травня 2020 року прийнято цивільну справу до провадження, розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження.

На підставі розпорядження керівника апарату Ленінського районного суду м. Дніпропетровська № 234 від 16 липня 2020 року щодо призначення повторного автоматичного розподілу справ, відповідно до п.п. 2.3.49, 2.3.50 Положення про АСДС та рішення зборів суддів від 16 червня 2020 року, призначено повторний автоматичний розподіл цивільної справи, у зв`язку зі звільненням судді ОСОБА_7 у відставку.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16 липня 2020 року цивільну справу розподілено в провадження судді Басової Н.В.

Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Н.В.Басової від 17 липня 2020 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.

19 травня 2021 року до суду надійшло клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення судово-психологічної експертизи відносно ОСОБА_2 .

Зазначено, що відповідач не погоджується із висновком спеціаліста на який посилається в обґрунтування своїх вимог позивач. Крім того, відповідач просить проведення експертизи доручити експертам Харківського Науково-дослідного інституту судових експертиз, на вирішення якої поставити наступні питання,: які індивідуально-психологічні особливості має ОСОБА_2 , чи має вона зміни в емоційному стані, індивідуально-психологічних проявах , які перешкоджають активному соціальному функціонуванню її як особистості і виникли внаслідок впливу певних обставин, а саме, отриманих внаслідок ДТП тілесних ушкоджень , чи є ситуація , що досліджується за справою психотравмувальною для ОСОБА_2 , якщо так, то чи завдані їй страждання (моральна шкода), якщо особі ОСОБА_2 , завдані страждання (моральна шкода) який орієнтовний розмір становить грошова компенсація за завдані страждання.

Вважає за необхідне проведення та призначення такої експертизи, оскільки для встановлення об`єктивної істини необхідні спеціальні знання в галузі судової психології, і іншим шляхом встановити чи було заподіяно ОСОБА_2 , моральної шкоди, а якщо так, то який її розмір неможливо , і в протилежному випадку він , як сторона буде позбавлений можливості доказування заперечень проти позовних вимог. Зазначено , що відповідач оплату проведення експертизи бере на себе.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, не заперечував проти задоволення клопотання про призначення вищевказаної експертизи , просив суд розглядати справу та клопотання за його відсутності.

Представник позивача ОСОБА_2 проти заявленого клопотання заперечувала в повному обсязі.

Представник відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОТЕК» доводи ОСОБА_1 підтримала.

Суд,заслухавши думку сторін, вивчивши матеріали справи вважає , що заявлене клопотання не підлягає задоволенню за наступних підстав.

Відповідно до вимог ст..12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст.. 76 ЦПК України , доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність, або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч.2 ст.102 ЦПК України , предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, що входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Відповідно до вимог ч.1,,3 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов, для з`ясування обставин, що мають значення для справи,необхідні знання, у сфері іншій , ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань, або висновки експерті викликають сумніви щодо їх правильності.

За загальним правилом експертиза призначається коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи та поданих доказів, при цьому особа, яка заявляє клопотання про призначення експертизи , повинна обґрунтувати та довести необхідність її призначення.

При визначенні розміру моральної шкоди , необхідно враховувати велику кількість різноманітних факторів, частина з них передбачена вимогами ст.. 23 ЦК України.

Відповідно до вимог ст.. 23 ЦК України розмір моральної шкоди визначається суд з урахуванням певних обставин, характер правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого , або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування , інших обставин, які мають істотне значення. Обов`язковими вимогами при визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності та справедливості.

При цьому слід зазначити, що моральна шкода згідно із Постановою Верховного Суду України від 31.03.1995 року №4 « …це втрати немайнового характеру , внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ , заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконним діями або бездіяльністю інших осіб…»

Мета психологічної експертизи моральної шкоди : наявність , відсутність моральних страждань внаслідок незаконних дій або бездіяльності інших осіб., причинний зв"язок між ситуацією спричинення шкоди та стражданнями, встановлення в чому саме полягають страждання в юридично визначених обставинах, інтенсивність, глибина та тривалість страждань.

Крім того, до компетенції судового експерта-психолога при виконанні судово-психологічної експертизи у справах про відшкодування моральної шкоди, відноситься виявлення функціонального рівня психічної діяльності, особисті та емоційні прояви суб`єкта, особливості їх динаміки під впливом конкретних життєвих подій. Висновки у частині психологічного дослідження щодо визначення орієнтовного (можливого) розміру компенсації моральної шкоди мають імовірний характер, остаточне рішення по цьому питанню є прерогативою суду.

Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі , і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм.

Тобто висновок експерта є рівноцінним з іншими видами доказів і не має заздалегідь установленої сили.

Отже судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних , що входять до предмета доказування , тобто у разі , коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Згідно з ч.1 ст. 7 ЗУ України « Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав , свобод та інтересів у розумні строки незалежним і справедливим судом, утвореним відповідно до закону.

Таким чином, мета проведення у справі експертизи зводиться до визначення розміру моральної шкоди, та її наявності, що призводить до штучного затягування процесу,при цьому , як наголошує ЄСПЛ , право на вчинення процесуальних дій стороною або щодо певної сторони,не є необмеженим, позаяк обмежується зокрема , необхідністю дотримання прав іншої сторони в процесі та власне необхідністю забезпечити дотримання права на справедливий суд у розумінні п.1 ст. 6 Конвенції ( рішення від 19 червня 2001 року у справі « Креус проти Польщі»(п.52,53,57 та інш.).

Крім того, на думку суду , зупинення провадження у справі за відсутності достатній підстав, порушує розумні строки тривалості судового провадження, що в свою чергу є порушення права на справедливий та публічний розгляд справи, упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом , і як наслідок - права сторони на ефективний засіб юридичного захисту своїх прав в національному органі.

Суд вважає, що відповідачем не наведено належних обгрунтувань необхідності призначення такої експертизи, виходячи із предмету спору, та враховуючи , що стягнення моральної шкоди є похідним для встановлення факту завдання матеріальної шкоди, яка має бути встановлена в першу чергу , при цьому суд виходить зі змісту характеру спірних правовідносин і правової вимоги, розуміння фактів, що підлягають встановленню і які лежать в основі вимог позивача.

Враховуючи вищевикладене , суд вважає заявлене клопотання безпідставним та вважає за необхідне відхилити його.

На підставі вимог ст.. 353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду. У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, суд першої інстанції повертає її заявнику, про що постановлює ухвалу, яка не підлягає оскарженню.

Керуючись ст.103, 353, ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про призначення по справі судово-психологічної експертизи відносно ОСОБА_2 відмовити.

Ухвала остаточна.

Суддя Н.В.Басова