Справа № 581/298/21
Провадження № 2/581/135/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
і м е н е м У к р а ї н и
07 липня 2021 року сел. Липова Долина
Липоводолинський районний суд Сумської області в складі: головуючого - судді Бутенка Д.В., за участю секретаря судового засідання Бочкун Л.І., розглянувши у заочному порядку цивільну справу спрощеного позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів за договором позики та трьох процентів річних від простроченої суми,
В С Т А Н О В И В:
Сутність заявленої до суду вимоги
Позиція позивача, відповідача по даній справі
Позивач у судове засідання не з`явився, подав заяву про підтримання позовних вимог в повному обсязі, просив справу розглядати в його відсутність, надав письмову згоду про розгляд даної справи у заочному порядку.
Представник позивача адвокат Неговська І.В. у судове засідання не з`явилася, подала заяву про підтримання позовних вимог в повному обсязі, просила справу розглядати в її відсутність, надала письмову згоду про розгляд даної справи у заочному порядку.
Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся за зареєстрованим місцем проживання відповідно до вимог п. 2 ч. 7, п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, відмовився від отримання повістки, обґрунтованого письмового відзиву на позов не подав, не надав суду доказів тимчасової хвороби, як причини неявки в судові засідання, а також інших об`єктивних перешкод неявки в судові засідання, процесуальною можливістю прийняття дистанційної участі у судовому засіданні не скористався.
Процесуальні дії суду у даній справі
Ухвалою Липоводолинського районного суду Сумської області від 02 червня 2021 року у даній справі відкрито спрощене позовне провадження, призначено судове засідання на 23 червня 2021 року о 10 год. 00 хв. з викликом сторін. 23 червня 2021 року розгляд справи відкладено до 07 липня 2021 року у зв`язку з неявкою в судове засідання відповідача. 07 липня 2020 року спір вирішено по суті, ухвалено заочне рішення у справі за згодою позивача при повторній неявці відповідача.
Установлені судом фактичні обставини даної справи
Із фотокопії листа від 15 березня 2021 року адресованого ОСОБА_2 вбачається те, що ОСОБА_1 висловив вимогу повернути йому грошові кошти, які він передав ОСОБА_2 під його розписку, протягом 10 днів з моменту отримання його листа, який направлений на поштову адресу ОСОБА_2 (а.с.8-9).
Із наведеного позивачем у тексті позовної заяви розрахунку заборгованості вбачається те, що за період з 11 лютого 2021 року по 20 травня 2021 року термін прострочення сплати коштів за договором позики складає 99 днів.
Норми права, які підлягають застосуванню у даній справі щодо двох позовних вимог.
а) з приводу вимоги стягнення розміру боргу:
Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України, ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до вимог ст. 13 ч. 1 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до вимог ст. 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості.
Згідно з ч.1 ст. 1047 ЦК України, договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, - незалежно від суми. Нотаріальна форма договору позики не вимагається незалежно від суми договору, однак за згодою сторін договору, договір позики може бути укладений в нотаріальній формі. У даному випадку договір позики сторони оформили в письмовій формі, але не посвідчували у нотаріуса. На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей.
Договір позики за своїми правовими ознаками є реальним, одностороннім (оскільки, укладаючи договір, лише одна сторона - позичальник зобов`язується до здійснення дії (до повернення позики), а інша сторона - позикодавець стає кредитором, набуваючи тільки право вимоги), оплатним або безоплатним правочином, на підтвердження якого може бути надана розписка позичальника, яка є доказом не лише укладення договору, але й посвідчує факт передання грошової суми позичальнику.
Основний Закон не встановлює заборони щодо можливості використання в Україні грошових одиниць іноземних держав.
Відповідно до статті 192 ЦК України іноземна валюта може використовуватися в Україні у випадках і в порядку, встановлених законом.
Відповідно до вимог ст. 1049 ч. 1 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Якщо договором не встановлений строк повернення позики або цей строк визначений моментом пред`явлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня пред`явлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором.
Стаття 526 ЦК України передбачає, що зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Позика вважається повернутою, а зобов`язання позичальника припиненими лише в момент одержання позикодавцем суми позики (ст. 599, ч. 3 ст. 1049 ЦК України).
У разі отримання у позику іноземної валюти позичальник зобов`язаний, якщо інше не передбачене законом чи договором, повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики), тобто таку ж суму коштів у іноземній валюті, яка отримана у позику. Тому, як укладення, так і виконання договірних зобов`язань в іноземній валюті не суперечить чинному законодавству.
б) з приводу стягнення 3% річних:
Відповідно до вимог ст. 1050 ч. 1 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до ст. 625 цього Кодексу.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Оскільки стаття 625 ЦК України розміщена в розділі І «Загальні положення про зобов`язання» книги 5 ЦК України, то вона поширює свою дію на всі зобов`язання, якщо інше не передбачено в спеціальних нормах, які регулюють суспільні відносини з приводу виникнення, зміни чи припинення окремих видів зобов`язань.
Цивільне законодавство містить загальні умови виконання зобов`язання, що полягають у його виконанні належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (стаття 526 ЦК України).
Принцип належного виконання полягає в тому, що виконання має бути проведене: належними сторонами; щодо належного предмета; у належний спосіб; у належний строк (термін); у належному місці.
Відповідно до пункту 30.1 статті 30 Закону України від 05 квітня 2001 року № 2346-ІІІ «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» моментом виконання грошового зобов`язання є дата зарахування коштів на рахунок кредитора або видачі їх йому готівкою.
Висновки суду по суті заявленої вимоги
а) з приводу вимоги стягнення розміру боргу:
На думку суду, за своєю суттю наявна у даній справі розписка про отримання відповідачем у борг у позивача вищезазначених грошових коштів є документом, який боржник видає кредитору за договором позики, підтверджуючи як його укладення, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання зазначеного майна від кредитора.
Однак, зобов`язання своєчасно повернути гроші відповідач перед позивачем не виконав, що підтверджується наявністю у позивача оригіналу боргового документу, що надано до суду у фотокопії через електронну пошту представника позивача (а.с. 33).
Із огляду на викладене, враховуючи, що між сторонами з досягненням усіх істотних умов укладено договір позики, повністю виконано позикодавцем і взагалі не виконано позичальником, то наявна з 11 лютого 2021 року заборгованість по сумі позики в розмірі 277000 грн. 00 коп. підлягає стягненню із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 .
Аналогічний правовий висновок сформульований у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 373/2054/16-ц.
б) з приводу стягнення 3% річних:
У випадку, коли позичальник своєчасно не повертає борг у гривневому еквіваленті, то на підставі статті 625 ЦК України він повинен сплатити суму боргу, а також інфляційні втрати та три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором.
Оскільки позика надавалась у доларах США з одночасним перерахунком на гривневий еквівалент на день передачі грошових коштів, проте позивач скористався своїм правом обирати валюту зобов`язання та пред`явив позовну вимогу щодо стягнення основного боргу саме в гривневому еквіваленті, то позивач ОСОБА_1 має право на отримання трьох процентів річних від простроченої суми у гривнях.
Зважаючи на те, що три проценти річних визначаються від простроченої суми за весь час прострочення, тому при обрахунку використовується прострочена та стягнута судом сума в еквіваленті у національній валюті України.
Отже, вимога про стягнення трьох процентів річних підлягає задоволенню з огляду на те, що передбачене частиною другою статті 625 ЦК України їх нарахування має компенсаційний характер, оскільки є способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у отриманні компенсації від боржника.
Розрахунково три проценти річних від простроченої суми, які підлягають стягненню з відповідача, складають 2253 грн. 95 коп. (277000 х 3% : 365 днів х 99 днів (з 11 лютого 2021 року по 20 травня 2021 року включно) = 2253 грн. 95 коп.).
Аналогічний правовий висновок з приводу стягнення трьох відсотків річних сформульований у п. 49 постанови Великої Палати Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 340/385/17, та у мотивах Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 07 липня 2020 року у справі № 14-727цс18.
Розподіл судових витрат по справі
Згідно з нормами ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір та інші судові витрати покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому у зв`язку з задоволенням позову в повному обсязі потрібно стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 2792 грн. 54 коп. повернення сплаченого позивачем судового збору при зверненні до суду.
Керуючись статтями 2,3,19, 23,76-89,141, 258-268, 274-279, 282 ЦПК України, суд
УХВАЛИВ:
Задовольнити позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів за договором позики та трьох процентів річних від простроченої суми в повному обсязі.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованість за договором позики у розмірі 277000 гривень 00 коп. (двісті сімдесят сім тисяч гривень 00 коп.) та 2253 гривень 95 коп. (дві тисячі двісті п`ятдесят три гривні 95 коп.) в якості 3% річних від простроченої суми боргу.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 повернення судового збору у розмірі 2792 грн. 54 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте Липоводолинським районним судом Сумської області за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана до Липоводолинського районного суду Сумської області протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Позивачем рішення суду може бути оскаржено безпосередньо до Сумського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.
До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Липоводолинський районний суд Сумської області.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Позивач: ОСОБА_1 (зареєстрована адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , код реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ).

Представник позивача: адвокат Неговська Ірина Володимирівна (місце здійснення адвокатської діяльності: вул. Покровська, 13, оф. 19, м. Суми, 40000).

Відповідач: ОСОБА_2 (зареєстрована адреса місця проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ).

Повне рішення суду складено 07 липня 2021 року.

Суддя Д. В. Бутенко