печерський районний суд міста києва
УХВАЛ А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" липня 2021 р. суддя Печерського районного суду м. Києва Волкова С.Я., розглянувши клопотання представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про розгляд справи у судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін і матеріали цивільної справи за позовомОСОБА_3 до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

установив:

26.11.2020 р. ОСОБА_3 звернулася до Свяшонського районного суду м. Києва із позовом до відповідача, просить стягнути з ОСОБА_1 на її користь різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою в сумі 29 403,51 грн, 840,80 грн судового збору, 7 000,00 грн витрат на правову допомогу.

Ухвалою Свяшонського районного суду м. Києва 16.02.2021 р.позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди направлено за підсудністю до Печерського районного суду м. Києва, матеріали справи надійшли до суду 01.04.2021 р., наступного дня передані судді Волковій С.Я. (протокол автоматизованого розподілу судової прави між суддями від 02.04.2021 р.).

Ухвалою суду від 07.04.2021 р. прийнято до свого провадження цивільну справу.

Відповідачем ОСОБА_1 подано відзив на позовну заяву.

26.04.2021 р. через канцелярію суду від представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 надійшло клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін.

Дослідивши клопотання, слід дійти висновку, що його слід залишити без задоволення з огляду на наступне.

Згідно статті19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно статті 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Згідно статті 277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. У випадку, передбаченому частиною другою статті 274 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: 1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження; або 2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження. Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі. Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин. Якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається. Частини друга-шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

З аналізу наведених норм чинного законодавства України вбачається, що для розгляду спорів, які згідно положень цивільного процесуального законодавства є малозначними, тобто малозначність встановлена законом, а не визнана судом з урахуванням положень частин другої, третьої статті 274 ЦПК України, передбачений розгляд справи лише за правилами спрощеного позовного провадження.

Оскільки на правовідносини з приводу відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, поширюються норми цивільного законодавства, і на такий спір не розповсюджуються положення частини четвертої статті 274 ЦПК України, така справа є малозначною у відповідності до вимог закону, а тому має розглядатись за правилами спрощеного позовного провадження.

До того ж спрощене провадження, як і загальне позовне провадження, спрямовані на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням, у якому розглядаються безспірні вимоги, а відповідач не позбавлена можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи у строки, визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 19, 274, 277, 278, 279, 353-355 ЦПК України,

ухвалив:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про розгляд справи у судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін - залишити без задоволення.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя Волкова С.Я.