справа №619/3160/21
провадження №2/619/1174/21
УХВАЛА

05 липня 2021 року м. Дергачі

Суддя Дергачівського районного суду Харківської області Калиновська Л.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,-

ВСТАНОВИВ:

Так, в провадження Дергачівського районного суду Харківської області надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання свідоцтва недійсним.

05 липня 2021 року ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області вказану позовну заяву залишено без руху, у зв`язку з необхідністю виправити зазначені недоліки позовної заяви та надано строк десять днів з дня отримання ухвали для їх усунення

В поданій позовній заяві ОСОБА_1 першою вимогою зазначена заява про забезпечення позову, відповідно до якої він просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , земельної ділянки кадастровий номер :00:003:0522 та заборонити іншим особам вчиняти будь-які дії щодо вказаного домоволодіння та земельної ділянки.

Ознайомившись зі змістом заяви, суд приходить до висновку про необхідність її повернення заявнику з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У відповідності до вимог ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності;

3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову;

4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності;

5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник;

6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення;

7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

В поданій до суду заяві про забезпечення позову відсутні відомості щодо обґрунтування необхідності застосування саме вказаного виду забезпечення позову.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді справ про забезпечення позову» від 22.12.2006 року №9, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Підставою для накладення арешту на майно відповідачів є докази, що свідчать про наявність такого майна (грошей), їх належність особі на праві власності. Також докази повинні свідчити про фактичне знаходження майна (грошей) у особи.

Отже, особи, які беруть участь у справі в цивільному процесі, при використанні механізму забезпечення позову повинні належним чином обґрунтовувати підстави застосування відповідного заходу забезпечення позову у конкретній справі; зазначати обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду; підтверджувати такі обставини належними й допустимими доказами. Заявник клопотання про забезпечення позову також повинен зазначити відомості щодо наявності, найменування, місцезнаходження рухомого та нерухомого майна у відповідного учасника процесу, до якого заходи забезпечення позову будуть застосовані, а також доказів вартості такого майна.

Так, заява про забезпечення позову поміж іншого не містить інформацію про вартість нерухомого майна, оскільки ч.3 ст.150 ЦПК України наголошує на тому, що види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Крім того, заявник не надав суду належних та допустимих доказів, та ним не обґрунтовано та не наведено обставин того, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, за захистом якого він звернувся до суду з позовом.

Відповідно до ч.5 ст.151 ЦПК України, до заяви про забезпечення позову додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до п.п.4 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви про забезпечення позову фізичною особою ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Заявником при подачі заяви про забезпечення позову до суду судовий збір сплачено не було.

Відповідно до ч.9 ст.153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

На підставі викладеного та керуючись ст.149,150,153 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову - повернути заявнику.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів.

Суддя Л. В. Калиновська