Ухвала

30 червня 2021 року

м. Київ

справа № 219/6766/19

провадження № 61-10263ск21

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

Синельникова Є. В. (суддя-доповідач), Хопти С. Ф., Шиповича В. В.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Донецького апеляційного суду від 18 травня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про відшкодування майнової та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго», в якому, з урахуванням уточнень, просила суд стягнути з відповідача на її користь 6 805 грн

у відшкодування майнової шкоди та 15 000 грн моральної шкоди.

Рішенням Артемівського міськрайонного суду Донецької області

від 01 грудня 2020 року позов ОСОБА_1 задоволено.

Стягнуто з акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі»

(далі - АТ «ДТЕК Донецькі електромережі») на користь ОСОБА_1 6 805 грн у відшкодування майнової шкоди та 15 000 грн моральної шкоди.

Додатковим рішенням Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 19 березня 2021 року стягнуто з АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» судові витрати у розмірі 1 816 грн на користь держави.

Постановою Донецького апеляційного суду від 18 травня 2021 року апеляційну скаргу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» задоволено.

Рішення Артемівського міськрайонного суду Донецької області

від 01 грудня 2020 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким

у задоволенні позову ОСОБА_1 до АТ «ДТЕК Донецькі електромережі»

про відшкодування майнової та моральної шкоди відмовлено.

17 червня 2021 року до Верховного Суду ОСОБА_1 подала касаційну скаргу, в якій просить скасувати постанову Донецького апеляційного суду від 18 травня 2021 року і залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки касаційна скарга подана на судове рішення у малозначній справі,

що не підлягає касаційному оскарженню.

Згідно зі статтею 129 Конституції України та статтями 2, 17 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є забезпечення апеляційного перегляду справи та у визначених законом випадках -

на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень

та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви.

Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, специфіку його повноважень як «суду права», процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, враховуючи те, що провадження здійснюється судом після розгляду справи судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції, і учасникам справи був наданий відповідний обсяг гарантій права на справедливий суд у судах попередніх інстанцій.

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах

та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, зазначених

у цій же статті ЦПК України.

Встановлення у процесуальному законі виняткових підстав для касаційного оскарження судових рішень у малозначних справах, лише у тих випадках, коли таке оскарження є дійсно необхідним (зокрема, коли касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до ЦПК України позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу), має гарантувати право на остаточне та обов`язкове до виконання судове рішення, сприяти дотриманню розумного строку розгляду справи, а також визначеності й стабільності у цивільних правовідносинах.

Відповідно до пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами визнаються справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом

на 01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах

про стягнення грошових коштів ціна позову визначається сумою,

яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Ціна позову у цій справі становить 21 805 грн, тобто суму, яка станом

на 01 січня 2021 року не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму

для працездатних осіб (2 270, 00 грн х 100 = 227 000, 00 грн).

Отже, справа, на судове рішення у якій подана касаційна скарга, відноситься до категорії малозначних в силу вимог процесуального закону, які відповідають критеріям правової визначеності та передбачуваності.

ОСОБА_1 вказала, що у касаційній скарзі нею порушено питання

права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, тому є підстави для відкриття касаційного провадження. Верховний Суд, врахувавши предмет і ціну позову, а також доводи касаційної скарги, які значною мірою стосуються незгоди із оцінкою судом апеляційної інстанції доказів, поданих сторонами, з такими твердженням заявниці не погоджується.

Сама лише незгода особи, яка подала касаційну скаргу, з оскарженим судовим рішенням не може свідчити про те, що справа має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики.

Отже, випадків, за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню, у цій справі не встановлено Верховним Судом.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

З урахуванням наведеного, оскільки ОСОБА_1 подала касаційну скаргу

на судове рішення у малозначній справі, що не підлягає касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.

Керуючись статтею 129 Конституції України, частинами шостою, дев`ятою статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, частиною першою, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Донецького апеляційного суду від 18 травня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про відшкодування майнової

та моральної шкоди - відмовити.

Копію ухвали та додані до касаційної скарги матеріали надіслати особі,

яка подала касаційну скаргу.

Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Синельников

С. Ф. Хопта

В. В. Шипович