Справа № 702/80/17
Провадження № 2/702/1/21
У Х В А Л А

01 липня 2021 року м. Монастирище

Монастирищенський районний суд Черкаської області

під головуванням судді: Мазай Н. В.

за участю секретаря судового засідання : Кольц І.С.

позивача: ОСОБА_1

представників позивача ОСОБА_2 , ОСОБА_3

представника відповідача: ОСОБА_4

представник позивача ОСОБА_5 , відповідач ОСОБА_6 , представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області: не з`явились

розглянув у підготовчому відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Монастирище в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_6 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою та відшкодування шкоди, завданої незаконним будівництвом,

в с т а н о в и в :

Позивач звернулась до Монастирищенського районного суду Черкаської області з позовом про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою та відшкодування шкоди, завданої незаконним будівництвом.

Представник позивача адвокат Якімов В.А. електронною адресою надіслав до суду клопотання про призначення судової будівельної експертизи, в якому зазначив, що з метою подання до суду такого доказу, як висновок експерта, позивач ОСОБА_1 уклала договір із експертом ОСОБА_7 на проведення судової будівельно-технічної експертизи. Однак, у зв`язку з неможливістю виконати запит експерта про надання проектної, дозвільної та виконавчої документації на зведення будівель і споруд по АДРЕСА_1 та забезпечення доступу до них, виконати замовлену експертизу експерт не змогла.

Оскільки суд відмовив у задоволенні клопотання про витребування у відповідача запитуваних експертом документів, а проведення такої експертизи потребує спеціальних знань в дослідженні об`єктів нерухомості, будівельних матеріалів, конструкцій, відповідних документів та визначення оціночної вартості будівельних об`єктів і споруд та для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, а також сторонами не надані відповідні висновки експертів і з цих самих питань та висновки експертів, які є в матеріалах справи викликають сумніви щодо їх правильності, просить призначити у справі судову будівельно технічну, оціночну експертизу, виконання якої доручити експерту Галієвій О.М., та поставити на її вирішення такі питання:

1) Які фактори вплинули на появлення пошкоджень (тріщин) стін житлового будинку, розташованого за адресою АДРЕСА_1 ? 2) Чи існує причинно-наслідковий зв`язок між виникненням пошкоджень будинку АДРЕСА_2 та проведенням будівельних робіт на суміжній земельній ділянці АДРЕСА_1 ? 3). Яка вартість відновлювальних будівельних робіт будинку АДРЕСА_2 ?

В судовому засіданні представник позивача адвокат Якімов В.А. клопотання про призначення експертизи підтримав та додатково зазначив, що постановленою ухвалою суд надав сторонам право подати до суду відзив та інше, що, на думку представника позивача свідчить про нове відкриття провадження у справі, а тому позивач може клопотати про призначення у справі первісної експертизи. Також адвокат Якімов В.А. вважає, що проведена за ухвалою суду в попередньому складі судова будівельно технічна експертиза врахуванню не підлягає, позаяк розгляд справи суд розпочав спочатку зі стадії підготовчого провадження і отримана експертиза при розгляді справи попереднім складом суду не може бути врахована. Крім цього, вказана експертиза не дає відповіді на всі питання.

Позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Кравченко Р.М. клопотання адвоката Якімова В.А. підтримали і просили задовольнити, з наведеною ним позицією повністю погодились.

Представник відповідача адвокат Барська Т.М. заперечила проти задоволення клопотання, вказуючи на те, що за наслідками проведеної за ухвалою суду від 04.04.2018 судової будівельно технічної експертизи у матеріалах справи наявний висновок експерта, яким запропоновані адвокатом Якімовим В.А. питання експертним шляхом уже вирішені.

Крім іншого, представник відповідача зазначила, що за приписами Перехідних положень ЦПК України, які вступили в законну силу 15.12.2017, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, які діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу, що спростовує доводи представника позивача адвоката Якімова В.А. про відкриття нового провадження у справі та можливість не врахування висновку проведеної експертизи як доказу.

Заслухавши позивача, представників сторін, дослідивши клопотання про призначення судової будівельно-технічної, оціночної експертизи, суд приходить до таких висновків.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності ( ч.1 ст. 103 ЦПК України).

Положеннями ст.106 ЦПК України учасникам справи надано право самостійно замовити проведення експертизи та подати до суду такий висновок.

Положеннями ст. 105 ЦПК України передбачено, що призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: характер і ступінь ушкодження здоров`я; психічний стан особи; вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

03.04.2018 суд у попередньому складі задовольнив клопотання сторони позивача та призначив у справі судову будівельно технічну експертизу, яка у серпні 2019 року виконана і висновок за наслідками її проведення суду наданий.

За цією проведеною експертизою об`єктом дослідження був житловий будинок АДРЕСА_2 , який належить ОСОБА_1 , земельна ділянка та будівлі за адресою АДРЕСА_1 , які належать ОСОБА_6 .

Вказані обставини, зокрема призначення та проведення у справі судової будівельно-технічної експертизи попереднім складом суду, отримання судом висновку експерта сторонами у справі не заперечуються.

За змістом п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи.

Відповідно з п.п. 1.2.13. п. 1.2 розділу 1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, яка затверджена Накзом Міністерства юстиції України за № 53/5 від 08.10.1998, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.

Суд відхиляє аргументи представника позивача адвоката Якімова В.А. про те, що у листопаді 2020 року розпочате нове провадження у справі, а тому отриманий у 2019 році висновок судового експерта розгляду як доказ не підлягає, так як згідно з приписами ч.4 ст.77 ЦПК України та ч.1 ст. 78 ЦПК України суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування, а до уваги - докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Представник позивача ОСОБА_2 посилань з належним обґрунтуванням щодо неможливості прийняття до розгляду чи до уваги висновку проведеної за ухвалою суду судової будівельно технічної експертизи не навів.

Крім цього, суд вважає, що представник позивача ОСОБА_2 не довів існування обставин та підстав, виходячи з описаного вище, для призначення у справі первинної судової експертизи, питання про призначення якої вирішується саме на стадії підготовчого судового засідання.

Крім іншого, суд звертає увагу, що 15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України від 03 жовтня 2017 року N 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів». Відповідно до пункту 9 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Отже, беручи до уваги, що справа за позовом ОСОБА_1 на час вступу в дію ЦПК України в редакції Закону №2147-VIII від 03.10.2017 розглянута не була, суд, продовжуючи розгляд справи за правилами, які діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу, надав сторонам право подати відзив на позов, відповідь на відзив на позов та заперечення на відповідь на відзив на позов, що новим відкриттям провадження у справі не вважається.

Суд зазначає, що процесуальний порядок провадження в цивільних справах визначається ЦПК України, ст.1 якого визначено юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексом справ, встановлено порядок здійснення цивільного судочинства.

Особливістю цивільного процесу є те, що одними з його елементів є стадійність процесу та певна процесуальна форма. Обов`язком суду є процесуальне оформлення закінчення кожної стадії процесу і, як наслідок, переходу до іншої стадії процесу.

Зокрема, положеннями ст. 19 ЦПК України встановлено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, в порядку наказного провадження або позовного провадження (загального або спрощеного), окремого провадження. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Отже, у випадку здійснення судочинства в порядку загального позовного провадження, положення ЦПК України містять імперативні норми, які встановлюють порядок його здійснення, в т.ч. закінчення відповідних стадій, що підтверджується ухвалами суду.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 265 ЦПК України докази, відхилені судом, та мотиви їх відхилення зазначаються судом у мотивувальній частині рішення.

Тобто, висновки з приводу допустимості висновку виконаної за ухвалою суду від 03.04.2018 судової будівельно технічної експертизи, мотиви для її прийняття чи відхилення, суд, зробить з`ясувавши та перевіривши усі фактичні обставини, що мають юридичне значення для справи та у відповідній стадії процесу.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, учасником якої є держава Україна, встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Отже, недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і суперечить вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заявленого представником позивача клопотання, в повному обсязі.

Керуючись ст. 12, 76, 103,104, 353 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

В задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_2 про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи відмовити повністю.

Оскарження ухвали нормами діючого законодавства окремо від рішення суду не передбачено.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 06 липня 2021 року

Суддя Н.В. Мазай