ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/250/20
провадження № 2/753/182/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" червня 2021 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Лужецької О.Р.

при секретарі Григраш Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені за прострочення сплати аліментів на утримання дитини,

УСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить стягнути з відповідача на її користь пеню за прострочення сплати аліментів на утримання сина в розмірі 228 691,28 грн.

Вимоги позовної заяви обґрунтовує наступним. Між сторонами 14.08.2009 було укладено шлюб. Від спільного шлюбу мають дитину: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27.11.2015 шлюб між сторонами розірвано. Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 20.12.016 у справі стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дитини - сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі ј частини усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, починаючи з 01.11.2016 і до досягнення дитиною повноліття. На підставі вказаного рішення було видано виконавчий лист.

Державним виконавцем відкрито виконавче провадження за вказаним виконавчим листом. Боржник не належним чином сплачував аліменти, в результаті чого станом на 01.10.2019 утворилася заборгованість по несплаченим аліментам на утримання дитини у розмірі 49 350,28 грн.

У зв`язку з цим позивач просить суд стягнути з відповідача на свою користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів, яка становить 228 691,28 грн.

Ухвалою суду від 27.01.2020 за вказаним позовом відкрито провадження у справі, визначено, що справа підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження.

25.02.2021 відповідачем через канцелярію суду подано відзив на позовну заяву, де останній просить частково задовольнити позовні вимоги, стягнувши з нього на користь позивача пеню в розмірі 10 122,38 грн. огляду на наступне. Положення частини першої статті 196 СК свідчать про те, що сума пені за несплату аліментів не може перевищувати 100 відсотків заборгованості, а згідно довідки виконавчої служби з 11.2016 по 12.2019 загальна заборгованість до сплати аліментів по ВП 53667541 складає 57 303,25 грн. Крім того, зазначає, що розмір неустойки може бути зменшено судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів. У зв`язку з незадовільним фінансовим станом, наявністю великих боргів зі сплати житлово-комунальних послуг та народженням у жовтні 2016 року доньки ОСОБА_4 та у вересні 2017 року сина ОСОБА_5 просив суд зменшити розмір пені.

В судове засідання представник позивача не з`явився, просив розглянути справу без його участі.

Відповідач в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином.

Повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Як встановлено судом, між сторонами 14.08.2009 укладено шлюб. Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27.11.2015 шлюб між сторонами розірвано.

Від зареєстрованого шлюбу сторони мають неповнолітню дитину - сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 20.12.016 у справі стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дитини - сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі ј частини усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, починаючи з 01.11.2016 і до досягнення дитиною повноліття. На підставі вказаного рішення було видано виконавчий лист № 753/19971/16ц.

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 23.07.2019 зменшено, встановлений рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 20.12.2016 року у справі № 753/19971/16-ц розмір аліментів, що стягуються на утримання малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_6 з ј частини з усіх видів заробітку (доходів) щомісячно, починаючи з 01.11.2016 року і до повноліття дитини, але не менше, ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку згідно Закону, - на 1/6 частку з усіх видів заробітку (доходів) щомісячно, до досягнення дитиною повноліття, але не менше, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку згідно Закону, починаючи із дня звернення до суду - 12 грудня 2018 року.

Державним виконавцем державної виконавчої служби винесено постанову про відкриття виконавчого провадження про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_6 аліменти на утримання дитини - сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до довідки-розрахунку заборгованості зі сплати аліментів у виконавчому провадженні з примусового виконання рішення суду здійсненого державним виконавцем Краматорського міського управління юстиції Головного територіального управління юстиції у Донецькій області Кудаковою Т.А., за період з 01.11.2016 по 31.01.2018 заборгованість по аліментам складає 21 485,75 грн.

Відповідно до довідки-розрахунку заборгованості зі сплати аліментів у виконавчому провадженні з примусового виконання рішення суду здійсненого державним виконавцем Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби заборгованість по аліментам станом на 01.05.2019 складає 13 516,89 грн.

Як убачається з розрахунку неустойки (пені) від 20.04.2021 розмір пені по аліментам за період з 01.11.2016 по 01.10.2019 складає 228 691,28 грн.

Відповідно до частини другої статті 141 СК України розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Таким чином, обсяг відповідальності батьків не залежить від проживання їх разом чи окремо від дитини, і цей факт не звільняє від обов`язку забезпечувати такі умови життя дитини, які є достатніми для фізичного, інтелектуального, морального, культурного, соціального та духовного розвитку.

Зазначений висновок підтверджується і наявністю відповідальності за ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків, як передбачено у частині четвертій статті 155 СК України.

Крім того, відповідно до Закону України від 17.05.2017 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку стягнення аліментів» аліменти, одержані на дитину, є власністю дитини.

Цей припис підтверджує довід про підвищений захист прав дитини.

У статті 179 СК України послідовно зазначається, що аліменти призначені для утримання дитини і не можуть бути використані не за цільовим призначенням.

Статтею 180 СК України встановлено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі (частина третя статті 182 СК України у редакції, чинній на час ухвалення рішення про стягнення аліментів).

У будь-якому випадку, чи то у разі стягнення аліментів у частці від доходу, чи у твердій грошовій, цей платіж є періодичним і повинен сплачуватися платником аліментів кожного місяця.

Тобто, у разі несплати аліментів у поточному місяці, з 01 числа наступного місяця виникає заборгованість, яка тягне відповідальність у вигляді неустойки.

Відповідно до ч. 1 ст. 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Отже, відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною першою статті 196 СК України. Обов`язок доведення відсутності вини у виникненні заборгованості зі сплати аліментів покладається на боржника.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03 квітня 2019 року у справі №333/6020/16-ц (провадження №14-616цс18) відступила від висновків Верховного Суду України щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у раніше прийнятих постановах від 02 листопада 2016 року у справі № 6-1554цс16, від 16 березня 2016 року у справі № 6-2589цс15, від 03 лютого 2016 року у справі № 6-1477цс15 та від 16 березня 2016 року у справі № 6-300цс16, і дійшла висновку, що пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на один відсоток.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо.

Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною.

Законодавець установив розмір пені - 1 % за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені.

Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені.

Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток.

Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %.

За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем.

Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.

У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання.

У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %.

Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості.

У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %.

Відповідно до довідки-розрахунку заборгованості зі сплати аліментів у виконавчому провадженні з примусового виконання рішення суду здійсненого державним виконавцем Краматорського міського управління юстиції Головного територіального управління юстиції у Донецькій області Кудаковою Т.А., за період з 01.11.2016 по 31.01.2018 заборгованість по аліментам складає 21 485,75 грн.

Відповідно до довідки-розрахунку заборгованості зі сплати аліментів у виконавчому провадженні з примусового виконання рішення суду здійсненого державним виконавцем Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби заборгованість по аліментам станом на 01.05.2019 складає 13 516,89 грн.

Як убачається з розрахунку неустойки (пені) від 20.04.202, наданої позивачем розмір пені по аліментам за період з 01.11.2016 по 01.10.2019 складає 228 691,28 грн.

Згідно довідки від 20.04.2017 ОСОБА_2 взятий на облік внутрішньо переміщеної особи.

Так, відповідно до копії свідоцтва про народження ОСОБА_2 є батьком ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Згідно довідки ТОВ «Оптіма- Агрі» від 25.02.2020 ОСОБА_2 працює в ТОВ «Оптіма-Агрі» з 25.01.2019 за основним місцем роботи , посадовий оклад станом на 25.02.2020 становить 4800 гривень, заробітна плата до вирахування податків за період з січня 2019 року по січень 2020 року склала загалом 44 529 гривень.

Згідно рахунку № НОМЕР_1 ОСОБА_2 має заборгованість за житлово- комунальні послуги в сумі 13 980,75 грн. та борг перед КП «Київтеплоенерго» в розмірі 10 903,61 грн.

Відповідач визнав позовні вимоги частково в сумі 10 122,38 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 196 СК України, розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів.

Статтею 48 Конституції України встановлено, що кожен має право на достатній життєвий рівень для себе і своєї сім`ї, що включає достатнє харчування, одяг, житло.

Враховуючи майновий стан відповідача, наявність на утриманні малолітніх дітей, суд відповідно до ч. 2 ст. 196 СК України з метою дотримання вимог ст. 48 Конституції України вважає доцільним зменшити розмір пені до 10 122,38 грн.

За таких обставин, суд вважає що саме такий розмір пені є доцільним та достатнім для майнової відповідальності відповідача, частково задовольнивши позовні вимоги позивача.

Судові витрати підлягають розподілу на підставі ст. 141 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 76 - 81, 89, 141, 263-265, 354 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені за прострочення сплати аліментів на утримання дитини - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 (адреса місця проживання АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 (адреса місця проживання АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_3 ) пеню за прострочення сплати аліментів на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у сумі 10 122 грн. 38 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 (адреса місця проживання АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_2 )на користь держави судовий збір у розмірі 840 грн. 80 коп.

В іншій частині - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.Р.Лужецька