Справа № 219/4415/21
Провадження № 2/219/2033/2021
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї НИ

(З А О Ч Н Е)

02 липня 2021 року Артемівський міськрайонний суд Донецької області в складі: головуючого судді Дубовика Р.Є., за участю секретаря судового засідання Кривошапко І.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Бахмуті цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Звернувшись до суду з позовом, ОСОБА_1 просить розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 , посилаючись на те, що 12 лютого 2015 року між нею та відповідачем ОСОБА_2 зареєстровано шлюб. Під час перебування у шлюбі у сторін народилася дитина син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає з позивачем та після розірвання шлюбу буде проживати з позивачем. Сімейно-шлюбні відносини та ведення спільного господарства між сторонами припинені з травня 2020 року через відмінність поглядів на сімейне життя та обов`язки. На даний час їх шлюб носить формальний характер, примирення між ними за глибоким переконанням позивача неможливе та буде суперечити інтересу подружжя. Спорів щодо поділу спільного майна та визначення місця проживання дитини сторони не мають.

Позивач ОСОБА_1 та представник позивача ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце судового засідання, у судове засідання не з`явилися. Від представника позивача ОСОБА_4 надійшла заява про підтримання позовних вимог та розгляд справи без їх участі, проти ухвалення заочного рішення не заперечують.

Відповідач ОСОБА_2 , який про дату, час і місце судового засідання повідомлений належним чином, у судове засідання не з`явився, причини своєї неявки суду не повідомив, відзив на позовну заяву не надав, тому суд на підставі п. 1 ч. 1 ст. 280 ЦПК України вирішує справу на підставі наявних у ній доказів (постановляє заочне рішення).

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.

Судом встановлено, що 12 лютого 2015 року Бакинським центром «Служби АСАН» № 2 відділу реєстрації Міністерства юстиції Азербайджанської Республіки зареєстровано шлюб між громадянином Азербайджану ОСОБА_2 та громадянкою України ОСОБА_5 , актовий запис № 316. Після реєстрації шлюбу прізвище дружини ОСОБА_6 (а.с. 15).

Від шлюбу сторони мають малолітню дитину сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який разом з матір`ю зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 (а. с. 7, 14).

Відповідач ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (а. с. 10).

Шлюбні відносини між сторонами припинені з травня 2020 року через відмінність поглядів на сімейне життя та обов`язки.

Спору з приводу виховання та місця проживання дитини між сторонами немає та після розірвання шлюбу малолітня дитина ОСОБА_3 буде проживати разом з матір`ю ОСОБА_7 .

Спору про майно, що перебуває у спільній власності подружжя, між сторонами немає.

Відповідно до ст. 63 Закону України «Про міжнародне приватне право», припинення шлюбу та правові наслідки припинення шлюбу визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків шлюбу.

Правові наслідки шлюбу визначаються, зокрема, правом держави, у якій подружжя мало останнє спільне місце проживання, за умови, що хоча б один з подружжя все ще має місце проживання у цій державі.

Відповідно, іноземці та громадяни України, які уклали шлюб з іноземцем, можуть розірвати шлюб на території України та за законодавством України.

Якщо на момент розлучення обидва подружжя проживають в Україні, навіть якщо один з них є іноземним громадянином, то процедура розлучення є аналогічною процедурі розлучення з громадянами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 110, ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, тому позовні вимоги ОСОБА_1 про розірвання шлюбу підлягають задоволенню.

Зі свідоцтва про шлюб видно, що при укладенні шлюбу позивач змінила дівоче прізвище « ОСОБА_8 » на прізвище чоловіка « ОСОБА_6 ». При цьому, відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. В свою чергу, враховуючи, що позивачем заявлено клопотання про відновлення їй дошлюбного прізвища « ОСОБА_8 », суд вважає за доцільне після розірвання шлюбу відновити позивачу дошлюбне прізвище « ОСОБА_8 ».

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 908,00 грн., сплачений позивачем при подачі позовної заяви.

На підставі ст.ст. 104, 105, 110, 112 Сімейного Кодексу України, керуючись ст.ст. 263, 264, 265 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцем міста Черкаси, Україна, громадянином Азербайджану) та ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженкою міста Артемівськ Донецької області, Україна, громадянкою України), зареєстрований 12 лютого 2015 року Бакинським центром «Служби АСАН» № 2 відділу реєстрації Міністерства юстиції Азербайджанської Республіки, актовий запис № 316 розірвати.

Прізвище позивача ОСОБА_1 після розірвання шлюбу відновити дошлюбне ОСОБА_8 .

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП невідомо, паспорт № НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь позивача ОСОБА_7 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) судовий збір у розмірі 908 (дев`ятсот вісім) грн. 00 коп.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до Донецького апеляційного суду через Артемівський міськрайонний суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення відповідного рішення суду.

Суддя Р.Є. Дубовик