ЧЕРНІГІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

іменем України

30 червня 2021 року м. Чернігів

Унікальний номер справи № 730/852/20

Головуючий у першій інстанції Ріхтер В. В.

Апеляційне провадження № 22-ц/4823/821/21

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД у складі:

головуючого-судді: Онищенко О.І.

суддів: Бобрової І.О., Скрипка А.А.,

секретарі: Позняк О.М., Поклад Д.В.,

Позивач: керівник Бахмацької місцевої прокуратури в інтересах Височанської сільської ради Борзнянського району Чернігівської області

Відповідач:

ОСОБА_1 , яка подала апеляційну скаргу: ОСОБА_1

Розглянув у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу на заочне рішення Борзнянського районного суду Чернігівської області від 03 березня 2021 року у справі за позовом керівника Бахмацької місцевої прокуратури в інтересах Височанської сільської ради Борзнянського району Чернігівської області до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, заподіяних внаслідок незаконної порубки дерев, (суддя Ріхтер В.В.), ухвалене у м. Борзна о 08 годині 30 хвилин, повний текст рішення виготовлено 12.03.2021 року.

В С Т А Н О В И В:

Керівник Бахмацької місцевої прокуратури в інтересах Височанської сільської ради Борзнянського району Чернігівської області звернувся до суду з даним позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_1 шкоду в розмірі 98931,13 грн., заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок незаконної порубки дерев породи сосна в кількості 11 штук.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що 03 жовтня 2018 року під час обстеження території лісу в урочищі Базарщина, що розташоване на території с. Велика Доч Борзнянського району Чернігівської області (дільниця 2, квартал 87, виділ 20), працівниками ДП «Борзнарайагролісгосп» було виявлено незаконну порубку дерев породи сосна в кількості 11 штук. В ході огляду місця події на території господарства за адресою АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 , було виявлено та вилучено колодки свіжоспиляного дерева сосна, які розпиляні на асортименти, в кількості 32 штуки. За фактом вищезазначеного правопорушення 3 жовтня 2018 року внесені відомості до ЄРДР під № 0000560 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 ч. 1 КК України, але постановою від 22 травня 2018 року дане кримінальне провадження закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення через внесення змін до законодавства про збільшення суми розміру істотної шкоди заподіяної навколишньому природному середовищу. Враховуючи, що в діях ОСОБА_1 наявні всі елементи складу цивільного правопорушення, а саме: протиправна поведінка, збитки, причинний зв`язок між протиправною поведінкою останнього та збитками, наявність вини, відповідач зобов`язаний відшкодувати завдані збитки державі.

Рішенням Борзнянського районного суду Чернігівської області від 03 березня 2021 року позовні вимоги керівника Бахмацької місцевої прокуратури в інтересах Височанської сільської ради Борзнянського району Чернігівської області до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, заподіяних внаслідок незаконної порубки дерев задоволено: стягнуто з ОСОБА_1 на користь Височанської сільської ради Борзнянського району Чернігівській області збитки, заподіяні внаслідок незаконної порубки дерев, в розмірі 98931,13 грн та на користь Чернігівської обласної прокуратури 2102,00 грн. судового збору.

Задовольняючи позовні вимоги , суд першої інстанції виходив з того що позивачем надано достатні і належні докази розміру збитків, заподіяних лісовому господарству незаконними діями відповідача спричиненими незаконною рубкою дерев, а відповідачем не спростовано відсутність його вини в заподіяні шкоди. Розрахунок суми шкоди, заподіяної державі внаслідок порушення ОСОБА_1 вимог природоохоронного законодавства, проведений позивачем згідно такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №665 від 23.07.2008р., не оспорюється відповідачем та є вірним.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати оскаржуване рішення суду та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог. ОСОБА_1 зазначає, що після скасування заочного рішення суду від 25.11.2020 року йому було надано лише копію позовної заяви та витяг з ЄРДР, інших додатків до позову надано не було. Відповідач вважає невірним висновок суду про доведеність в його діях вини у заподіянні шкоди навколишньому природному середовищу, оскільки кримінальне провадження № 0000560 було закрите на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення, хоча в рішенні суду і зазначено про закриття кримінального провадження у зв`язку з закінченням строків досудового розслідування. Постанову від 11.12.2019 року про повторне закриття кримінального провадження прокурором до позовної заяви не додано і на адресу апелянта не надіслано, що є порушенням ст. 83 ЦПК України. На думку ОСОБА_1 , в рішенні суду, про розрахунок шкоди, заподіяної внаслідок рорубки дерев взагалі нічого не зазначено. Також відповідач вважає, що судом не перевірено чи є Височанська сільська рада належним позивачем у справі і чи порушені її права, оскільки в позовній заяві вказано, що балансоутримувачем лісової ділянки є ДП « Борзнарайагроліс». Крім того, суд першої інстанції посилається на презумцію вини заподіювача шкоди і вважає процесуальні документи, які містяться в матеріалах кримінального провадження належними та допустимими доказами, хоча відповідачем не підписувались протокол про лісопорушення, протоколи огляду місця події та пояснення. Судом не взято до уваги відсутність обвинувального вироку чи постанови про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, але зроблено висновок про наявність в діях відповідача деліктної відповідальності. Також судом на думку ОСОБА_1 , не було з`ясовано кому належить господарство де були виявлені дерева і не з`ясовано чи це саме ті дерева, які були незаконно спиляні та кому належить трактор Т-40.

У відзиві на апеляційну скаргу заступник керівника Ніжинської окружної прокуратури просить суд залишити апеляційну скаргу ОСОБА_1 без задоволення, а рішення суду без змін. Зазначає, що фактичною підставою для застосування відповідальності передбаченої ст. 1166 ЦК україни є вчинення особою правопорушення. Наявність складових цівільної відповідальності відповідача підтверджено дослідженими у судовому засіданні матеріалами кримінального провадження №0000560 від 03.10.2018 року, які не спростовані у встановленому законом порядку. Не притягнення ОСОБА_1 до кримінальної чи адміністративної відповідальності, за відсутності рішення суду яким його виправдано або іншим чином спростовано причетність до вказаного правопорушення, не є підставою для звільнення від цивільної відповідальності. Складення відповідних документів у рамках кримінального розслідування відбувалось за участі відповідача і доказів на спростування його позиції щодо не підписання документів суду не надано.

Згідно з ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справ.

Відповідно до вимог ч.1 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Частиною 1 ст.368 ЦПК України встановлено, що справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

За нормами ст. 268 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Зазначеним вимогам закону частково не відповідає судове рішення суду першої інстанції.

По справі встановлено, що 02 жовтня 2018 року поблизу с. Велика Доч в кварталі № 87 виділ 20 було виявлено незаконну рубку дерев сосни звичайної в кількості 11 одиниць.

Слідчим відділенням Борзнянського ВП за фактом незаконної рубки дерев внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000560 від 04.10.2018 року за правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 246 КК України.

З протоколу огляду місця події від 03.10.2018 року, який було проведено за участю ОСОБА_1 , вбачається, що під час огляду було виявлено 11 пнів дерев породи сосна. Вказаний протокол підписано відповідачем.

Згідно протоколу огляду місця події від 03.10.2018 року, який було проведено за участю відповідача у нежитловому господарстві, яким користується відповідач, було виявлено колодки дерева сосна, які розпиляні на асортименти в кількості 32 штуки. Вказаний протокол підписано відповідачем.

У протоколі огляду транспортного засобу від 17.12.2018 року, за участю ОСОБА_1 , зазначено, що було оглянуто трактор -Т40 АМ, яким, як пояснив ОСОБА_1 , він, разом із ОСОБА_2 перевозили спиляні колоди деревини з лісу до домогосподарства, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 . Вказаний протокол підписано відповідачем та жодних зауважень від нього не поступило.

У своїх поясненнях від 03.10.2018 року, які ОСОБА_1 виклав власноручно, ОСОБА_1 зазначив, що 02.10.2018 року він скоїв лісопорушення у виді спиляння 11 дерев сироростучої сосни поблизу села В. Доч. Він особисто власною бензопилою спиляв сосни, а потім, за допомогою знайомого, перевіз їх до помешкання, у якому він мешкає, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 . Спилював та заготовляв деревину з метою прибудови літньої кухні. Додатково зазначено, що він обізнаний, що ліс належить агролісгоспу, а самовільна порубка лісу заборонена, але він все одно провів повалку лісу, незважаючи на порушення законодавства.

У додаткових поясненнях від 03.10.2018 року ОСОБА_1 також підтвердив описані вище обставини. При цьому, зазначено, що пояснення ним прочитані та все викладено вірно. Заперечень від ОСОБА_1 , що незаконну порубку вчинив не він, не надходило.

Згідно протоколу про лісопорушення від 03.10.2020 року № 2, відповідачем було скоєно самовільну порубку дерев. У вказаному протоколі стоїть підпис відповідача, жодних зауважень від відповідача не поступало. На час розгляду справи апеляційним судом зазначений протокол про адміністративне правопорушення не розглянутий і рішення щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 65 КУпАП не прийняте.

Постановою слідчого Борзнянського ПВ Бахмацького ВП ГУНП в Чернігівській області від 22 травня 2019 року кримінальне провадження №0000560 від 03.10.2018 року закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення. ( набрання законної сили Законом України « Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо збереження українських лісів та запобігання незаконному вивезенню необроблених матеріалів» щодо визначення розміру істотної шкоди) За скаргою Борзнянського районного дочірнього спеціалізованого агролісогосподарського підприємства « Борзнарайагролісгосп» ухвалою слідчого судді Борзнянського районного суду Чернігівської області від 5 липня 2019 року зазначену вище постанову про закриття кримінального провадження скасовано, а справу направлено для проведення досудового слідства. 11 грудня 2019 року постановою слідчого Борзнянського ВП Бахмацького ВП ГУНП в Чернігівській області кримінальне провадження за даним фактом закрито у зв`язку з закінченням строків досудового розслідування.

Відповідно до розрахунків розміру шкоди, заподіяної лісу незаконним вирубуванням дерев в 2018 році в урочищі «Базарщина», квартал 87, виділ 20, ДП « Борзнарайагролісництво» проведених ДП « Борзнянське лісове господарство» та Державною екологічною інспекцією у Чернігівській області ромір шкоди становить 98931,13 грн. Розрахунок виконано по таксах для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту. Затверджених постановою Кабінету Міністрів України відж 23.07.2008 року № 665 додаток №1.

Згідно ст. 68 Закону України « Про охорону навколишнього природного середовища», порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Згідно приписів ст.69 Закону Закону України « Про щхорону навколишнього природного середовища» заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, згідно зі ст. 41 Закону України « Про охорону навколишнього природного середовища», передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди встановлено ст. 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.

Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто діє презумпція вини завдавача шкоди.

Вирішуючи спір, належним чином дослідивши та давши оцінку поданим позивачем доказам, врахувавши наведені норми матеріального права, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що позивач надав належні та допустимі докази на підтвердження завдання йому майнової шкоди неправомірними діями відповідача, доведено наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправними діями заподіювача. В свою чергу відповідач не спростував доводів позивача про те що порубка дерев здійснена не ним.

Доводи апеляційної скарги про те, що відповідачу не були надані всі додатки до позовної заяви не можуть бути підставою для скасування судового рішення, оскільки у ОСОБА_1 була можливість ознайомитись з ними безпосередньо в суді та отримати їх копії. Також не заслуговують на увагу суду доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 , щодо не надання йому копії постанови про закриття кримінального провадження від 11 грудня 2019 року та відсутність її в матеріалах цивільної справи , оскільки додатком до даної цивільної справи є матеріали кримінального провадження № 0000560, які були предметом дослідження судом першої інстанції.

Розрахунок шкоди у даній справі проведено по таксах для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту, затверджених постановою Кабінету Міністрів України відж 23.07.2008 року № 665 додаток №1, що відповідає діючому законодавсту щодо обрахунку збитків навколишньому природному середовищу.

Крім того, в силу пункту 7 частини третьої ст.29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Пунктом 4 частини першої статті 69-1Бюджетного кодексу України встановлено, що до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Таким чином, шкода, заподіяна порушенням природоохоронного законодавства, відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище співвідношенні.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції на підставі належним чином оцінених доказів дійшов правильного висновку про те, що Височанської сільської ради Борзнянського району Чернігівської області є належним позивачем у справі, оскільки відповідач здійснив незаконну порубку дерев на її території, розподілення коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів здійснюватиметься згідно вимог статей 29,69-1 Бюджетного кодексу України

Враховуючи те, що висновки суду першої інстанції є достатньо аргументованими, апеляційний суд приходить висновку про відсутність підстав повторно відповідати на ті самі аргументи заявника, при цьому апеляційний суд враховує, що як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого в Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії», §§ 29-30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх (§ 2 рішення у справі «Хірвісаарі проти Фінляндії»).

Суд забезпечив повний та всебічний розгляд справи на основі наданих доказів, рішення суду першої інстанції відповідає нормам матеріального та процесуального права.

Наведені в апеляційній скарзі доводи не спростовують висновків суду першої інстанції по суті вирішення указаного позову та не дають підстав вважати, що судом порушено норми матеріального чи процесуального права, що може бути підставою для скасування судового рішення.

Керуючись ст.ст. 258, 263, 374, 375, 382, 384, 389, 390, 391 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 відхилити, а заочне рішення Борзнянського районного суду Чернігівської області від 03 березня 2021 року залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів, який обчислюється з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий: Судді: