Справа № 524/4116/21
Провадження № 2/524/2795/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2021 року Автозаводський районний суд м. Кременчука у складі: головуючого - судді Нестеренка С.Г., за участі: - секретаря судового засідання Бельченко Н.Л., - представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , - представника відповідача комунального некомерційного медичного підприємства «Лікарня інтенсивного лікування «Кременчуцька» - Лобова М.О., - представника третьої особи ОСОБА_3 - ОСОБА_4 , розглянув у підготовчому відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кременчук Полтавської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до комунального некомерційного медичного підприємства «Лікарня інтенсивного лікування «Кременчуцька» про відшкодування моральної шкоди завданої внаслідок вчинення працівником злочину при виконанні трудових обов`язків, -

В С Т А Н О В И В:

16 червня 2021 року до суду надійшла заява представника третьої особи ОСОБА_3 - ОСОБА_4 про відвід головуючого у справі - судді Нестеренка С.Г., з посиланням на те, що головуючий як слідчий суддя, розглядаючи клопотання органу досудового розслідування щодо застосування запобіжних заходів стосовно третьої особ ОСОБА_3 , діяв в інтересах органу досудового розслідування, повинен був передбачати на майбутнє результати судового розгляду кримінального провадження, висловив своє відношення щодо обставин вчинення злочину.

Цього ж дня за ініціативою суду розгляд питання про відвід судді у відповідності до ч. 8 ст.40 ЦПК України було вирішено здійснити у судовому засіданні з повідомленням учасників справи на час і дату призначеного підготовчого судового засідання.

Суд, вислухавши заяву про відвід, пояснення учасників справи з приводу заявленого відводу та пояснення головуючого у справі, встановив наступне.

Ухвалою слідчого судді Автозаводського районного суду м. Кременчука Нестеренка С.Г. від 09 жовтня 2019 року у справі за № 524/9010/15-к, провадження № 1-кс/524/4426/19, було задоволено клопотання слідчого СВ Кременчуцького ВП ГУ НП в Полтавській області та обрано запобіжний захід стосовно ОСОБА_3 у виді тримання під вартою з метою здійснення екстрадиції останнього до України з Республіки Кіпр. Дана ухвала учасниками кримінального провадження в апеляційному порядку не оскаржувалася.

Ухвалою слідчого судді Автозаводського районного суду м. Кременчука Нестеренка С.Г. від 08 листопада 2019 року у справі за № 524/9010/15-к, провадження № 1-кс/524/4737/19, було задоволено частково клопотання слідчого СВ Кременчуцького ВП ГУ НП в Полтавській області та застосовано запобіжний захід стосовно ОСОБА_3 у виді цілодобового домашнього арешту.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 28 листопада 2019 року апеляційна скарга прокурора була залишена без задоволення, а ухвала слідчого судді від 08 листопада 2019 року була залишена без змін.

Суд також звертає увагу сторін у справі на те, що слідчий суддя згідно КПК України не повинен вирішувати та розглядати кримінальне провадження по суті, у тому числі здійснювати відповідну оцінку доказам у кримінальному провадженні, вирішувати питання щодо винуватості особи у вчиненні поставленого їй у вину органом обвинувачення відповідного кримінального правопорушення.

Звідси посилання представника третьої особи на можливість слідчого судді щодо здійснення завбачливих дій по передбаченню на майбутнє результатів судового розгляду у кримінальному провадженні, а також на заінтересованість судді на користь сторони обвинувачення є повністю надуманими.

Одночасно суд враховує пояснення представника третьої особи, які були висловлені у судовому засіданні щодо того, що у головуючого внаслідок розгляду як слідчим суддею клопотань слідчих у кримінальному провадженні виникли певні судження, що можуть вплинути на результати розгляду цивільної справи.

Відповідно ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; заявляю у даній справі самовідвід з метою усунення будь-яких сумнівів у моїх неупередженості, об`єктивності та безсторонності, і прошу суд прийняти самовідвід.

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суд звертає увагу на те, що неупередженість є основоположним принципом і необхідною умовою належного виконання суддею своїх обов`язків та виявляється як у змісті судового рішення, так і в усіх процесуальних діях, що передують його прийняттю.

У контексті ст.8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

У національному законодавстві відсутні будь-які роз`яснення щодо визначення критеріїв чи обставин, які би могли враховуватися судом при надані оцінки фактам щодо неупередженості, а саме які складові елементи повинні містити обставини, щоб можна було прийти до висновку в неупередженості суду.

У розумінні ст.3 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України «Про міжнародне приватне право», законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до положень ст.9 Конституції України та ст.17 Закону України «Про міжнародні договори», міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Передбачено також, що коли міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, що передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору.

Статтею 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» (ратифікована Україною 17 липня 1997 року) визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

З огляду на основні засади і практику Європейського суду з прав людини, неупередженість (безсторонність) суду, відповідно до п.1 ст.6 вказаної вище Конвенції, повинна визначатися за критеріями суб`єктивними, при яких беруться до уваги особисті переконання і поведінка судді та об`єктивними, які визначаються, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо об`єктивної неупередженості, Європейський суд з прав людини у справі «Фей проти Австрії» вказав, що така полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити , чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» від 03.05.2007р. та від 24.02.1993р. по справі «Фей проти Австрії» судом вказано, що «безсторонність», в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності суддів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення.

Згідно п.12 висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських суддів для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При ухваленні судових рішень стосовно сторін у судовому розгляді, судді повинні бути безсторонніми, а саме: вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає - або може сприйматися як таке, що впливає - на здатність судді приймати незалежні рішення. У цьому випадку незалежність судової влади є втіленням загального принципу: «ніхто не може бути суддею у власній справі». Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси певної сторони в будь-якій суперечці. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін по конкретній справі, але й з боку суспільства в цілому. І суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

Вимога «безсторонності», згідно з судовою практикою Європейського суду з прав людини (рішення у справах «Білуха проти України», «Салов проти України», «Мироненко і Мартенко проти України», «Фельдман проти України») характеризується двома критеріями: перший полягає у намаганні визначити особисте переконання судді у конкретній справі, а другий -у з`ясуванні того, чи забезпечив суддя достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з цього приводу у сторін.

Окрім того, відповідно до положень п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя підлягає відводу від участі в розгляді справи у тому випадку коли, у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Як роз`яснив Європейський суд з прав людини в рішеннях у справах «Микаллеф проти Мальти», «Мезнарич проти Хорватії», в демократичному суспільстві суди повинні вселяти довіру. Тому, кожний суддя, у відношенні якого маються щонайменші сумніви в неупередженості, зобов`язаний вийти з процесу. Правила, що регулюють відвід суддів, є спробою забезпечення неупередженості судді шляхом усунення будь-яких сумнівів у учасників цивільного процесу. Ці правила направлені на усунення будь-яких ознак необ`єктивності судді та слугують зміцненню довіри, яку суди повинні асимілювати в демократичному суспільстві.

Одним із елементів довіри суспільства, в тому числі і учасників процесу до суду, є довіра складу суду вирішувати спір, що унеможливить в подальшому сумніватись у винесенні справедливого, законного та об`єктивного рішення суду.

Суд також враховує, що головуючий у справі не перебуває у родинних та будь-яких інших відносинах з учасниками справи, які свідчили б про заінтересованість судді на користь певних осіб, з ними не є знайомим, зустрічей з ними не мав, жодних негативних висловлювань та незаконних дій або бездіяльності стосовно них не вчиняв, результати розгляду справи не обговорював та не висловлював.

Натомість суд констатує, при цьому погоджуючись з представником третьої особи, що у головуючого у справі внаслідок розгляду як слідчим суддею клопотань слідчих у кримінальному провадженні, у тому числі при обранні та застосуванні до ОСОБА_3 запобіжних заходів, виникли у певній мірі судження щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_3 як лікарем поставленого йому у вину органом досудового розслідування вчинення відповідного кримінального правопорушення, які були відображені у судових процесуальних документах слідчого судді, що опосередковано впливає на регулювання деліктних зобов`язань, які виникли між позивачем як потерпілою особою та відповідачем як юридичною особою, враховуючи факт трудових відносин ОСОБА_3 з лікарнею.

Отже за наведених обставин заява представника третьої особи підлягає частковому задоволенню в частині щодо обґрунтованості доводів.

Тому відповідно п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України з метою усунення будь-яких сумнівів в об`єктивності та неупередженості судді необхідно задовольнити заяву представника третьої особи про відвід головуючого у справі.

Керуючись ст. 36, 40, 258-260, 352, 354 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника третьої особи ОСОБА_3 - ОСОБА_4 про відвід головуючого у справі - судді Нестеренка С.Г. - задовольнити частково.

Прийняти заявлений представником третьої особи ОСОБА_3 - ОСОБА_4 відвід судді Нестеренка С.Г. як головуючого у справі.

Передати справу до канцелярії суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: