ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/3827/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" грудня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Єрош Т.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства „СЕТАМ", приватного виконавця виконавчого округу м. Києва ШМІДТ КАТЕРИНИ ВАЛЕРІЇВНИ, ОСОБА_3 про визнання електронних торгів недійсними,

В С Т А Н О В И В :

До Дарницького районного суду міста Києва звернулась ОСОБА_1 з позовом до Державного підприємства „СЕТАМ", приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Шмідт Катерини Валеріївни, ОСОБА_3 про визнання електронних торгів недійсними.

Згідно заявлених вимог, позивач просить суд: визнати недійсними електронні торги по лоту №300146 з реалізації предмета іпотеки, а саме квартири АДРЕСА_1 , результати яких оформленні протоколом №359114 від 24 вересня 2018 року.

Вимоги позову обґрунтовані тим, що 24 вересня 2018 року на електронному торговельному майданчику ДП «СЕТАМ» відбулися електронні торги по лоту №300146 (уціненого лоту №283573) з реалізації предмета іпотеки - однокімнатної квартири АДРЕСА_1 . Результати торгів оформлені протоколом №359114 проведення електронних торгів, сформованим системою реалізації майна 24 вересня 2018 року переможцем яких визначено ОСОБА_3 .

Однак, при проведені торгів ДП «СЕТАМ» було порушено норми діючого законодавства, а саме порушено вимоги про повідомлення боржника про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також про стартову ціну реалізації майна, в зв`язку з чим позивач була позбавлена можливості на подачу заявки на участь в торгах.

08 січня 2019 року до суду надійшов відзив приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Шмідт Катерини Валеріївни, в якому вона просить суд відмовити у задоволені позову. Відзив вмотивовано тим, що електронні торги відбулись з дотриманням норм чинного законодавства, а позивачем не наведено жодних доводів, обставин та підстав, котрі б свідчили про протиправність дій під час проведення електронних торгів.

06 травня 2019 року до суду надійшов відзив представника ДП «СЕТАМ», в якому представник відповідача просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. Відзив вмотивовано тим, що електронні торги відбулись з дотриманням норм чинного законодавства, а позивачем не наведено жодних доводів, обставин та підстав, котрі б свідчили про протиправність дій підприємства під час проведення електронних торгів. У відзиві зазначено, що у відповідності до вимог Закону України «Про виконавче провадження» та Порядку, майно було реалізовано саме на електронних торгах. При цьому, дії виконавця щодо подання заявки обмежені винятково поданням документів, перелічених у Порядку, який подав заявку на реалізацію нерухомості разом з відповідними документами. ДП «СЕТАМ» виконує функції організатора електронних торгів, який діє винятково в межах повноважень, визначених порядком. Крім того вказує, що електронні торги відбулись з дотриманням норм чинного законодавства, а позивачем не наведено жодних доводів, обставин та підстав, котрі б свідчили про протиправність дій підприємства під час проведення електронних торгів.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав з підстав, викладених у позові та просив суд їх задовольнити.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_3 та її представник проти позову заперечували, посилаючись на його безпідставність та необґрунтованість, просили відмовити у задоволенні позову.

Суд, заслухавши представника позивача, відповідача та її представника, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до такого висновку.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 на праві власності належала квартира АДРЕСА_1 .

11 жовтня 2007 року між ОСОБА_1 та АКБ «УКРСОЦБАНК» укладено договір кредиту №10-29/4387, відповідно до умов якого позивач отримала кредит у розмірі 440 000 грн, зі сплатою відсотків за користування кредитом. Крім того, у якості забезпечення виконання умов кредитного договору між сторонами було укладено іпотечний договір від 11 жовтня 2007 року, за умовами якого було передано в іпотеку квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_1

05 вересня 2011 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу м. Києва Паракудою Іриною Вікторівною було видано виконавчий напис №3196 про звернення стягнення на предмет іпотеки - однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , та належить на праві власності ОСОБА_1 . В рахунок погашення заборгованості у розмірі 388 738 грн.

22 травня 2018 року приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Шмідт К.В. відкрито виконавче провадження №56460908 за даним виконавчим написом.

24 травня 2018 року приватним виконавцем було описано майно , що належить боржнику та на яке необхідно звернути стягнення, відповідно до постанови про опис та арешт майна (коштів) боржника. Відповідно до звіту про оцінку від 29.05.2018 року ринкова вартість квартири АДРЕСА_1 становить 721 781 грн.

Реалізація предмета іпотеки здійснювалась відповідно до Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/5 з урахуванням особливостей визначених ЗУ «Про іпотеку».

31 травня 2018 року приватний виконавець Шмідт К.В. звернулася до ДП «СЕТАМ» із заявкою № 973 на реалізацію арештованого майна - квартири АДРЕСА_1 .

Щодо тверджень позивача про порушення норм діючого законодавства при проведенні електронних торгів та її прав через неповідомлення боржника про дату, час та місце проведення електронних торгів, а також на стартову ціну реалізації майна, слід зазначити наступне.

Так, 02 липня 2018 року відбулися електронні торги за лотом №283573 з реалізації квартири АДРЕСА_1 , однак відповідно до протоколу № 341538, вказані торги були визнані такими, що не відбулися на підставі відсутності допущених учасників торгів.

Відповідно до п. 1 розділу ІХ Порядку, не реалізоване на електронних торгах нерухоме майно виставляється організатором на повторні електронні троги за ціною, що становить 85 відсотків, а рухоме майно - 75% його вартості, визначеної в порядку встановленому ст. 57 ЗУ «Про виконавче провадження».

Після уцінки нереалізованого на перших електронних торгах майна, були призначені повторні електронні торги.

Так, 24 вересня 2018 року були проведені електронні торги ДП «СЕТАМ`за лотом 300146 з реалізації квартири АДРЕСА_1 , про що складено протокол № 359114, переможцем торгів зазначено учасника 15 - ОСОБА_3 . Продаж вчинено за 654 900,01 грн.

Відповідно до ст.43 Закону України «Про іпотеку» організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку прилюдних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки, а у разі проведення електронних торгів - також на веб-сайті проведення електронних торгів, повідомлення про проведення таких торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів та іншу необхідну інформацію.

Така ж норма закріплена в Розділі VІІ Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністрества юстиції України від 29.09.2016 № 2831/15.

Підтвердженням того, що позивача було повідомлено про проведення електронних торгів за лотом №300146 є лист ДП «СЕТАМ» від 30 серпня 2018 вих №8382/18-18-18 та публікації в газетах «МЕТРО» №68 (569) від 03 вересня 2018 року і «Улюблена газета» №353 від 03 вересня 2018 року, сферою розповсюдження зазначених газет є м. Київ.

Таким чином, ДП «Сетам» було розміщено публікації про проведення спірних торгів у двох місцевих друкованих засобах інформації.

Отже, ДП «СЕТАМ» було дотримано усіх вимог ЗУ «Про іпотеку» та Порядку реалізації арештованого майна, а тому виходячи з наведеного, доводи позивача є необґрунтованими та безпідставними.

Відповідно до позиції Верховного суду, викладеної у постанові від 02 травня 2018 року у справі № 910/10136/17, вирішуючи спір про визнання електронних торгів недійсними, необхідно встановити чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів.

Так, відповідно до висновку Верховного суду України, викладеного у постанові №3-112гс14 від 23 вересня 2014 року, умови та порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку на час вчинення виконавчих дій, передбачено Законом № 606-ХIV та Інструкцією про проведення виконавчих дій, затвердженою наказом Міністерства юстиції від 15 грудня 1999 року № 74/5 (далі - Інструкція).

Законом № 606-ХIV встановлено загальні правові основи організації та діяльності державної виконавчої служби, її завдання та компетенцію, а також визначено учасників виконавчого провадження, закріплено їхні права та обов`язки, у тому числі право стягувачів і боржників та інших учасників виконавчого провадження на оскарження дій (бездіяльності) державного виконавця та порядок цього оскарження.

Аналіз положень Закону № 606-ХІV й Інструкції свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна.

Відповідно до наведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку та уцінку майна, на яке звернуто стягнення - статті 58, 62 Закону України «Про виконавче провадження», а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір (пункт 5.11 Інструкції).

Правила ж проведення прилюдних торгів визначено Тимчасовим положенням.

Зокрема, прилюдні торги є спеціальною процедурою продажу майна, за результатами якої власником майна стає покупець, який у ході торгів запропонував за нього найвищу ціну (пункт 2.2 Тимчасового положення).

Тимчасовим положенням передбачено вимоги щодо проведення таких торгів, а саме: по-перше, правила, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмового повідомлення державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна) (розділ 3) по-друге, правила, які регулюють сам порядок проведення торгів (розділ 4), і по-третє, ті правила, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів (розділ 6).

Таким чином, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином.

Цей висновок узгоджується і з нормами статей 650, 655 та частини 4 статті 656 ЦК України, що відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів, результатом яких є видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта державного виконавця про проведені торги (розділ 6 Тимчасового положення, стаття 34 Закону України "Про нотаріат".

Отже, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1-3 та 6 статті 203 ЦК України (частина 1 статті 215 цього Кодексу).

Разом із тим слід зазначити, що оскільки за змістом частини 1 статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Тимчасовим положенням.

Що стосується порушень вимог статті 58 Закону № 606-ХІV, допущених державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених цим Законом, щодо визначення вартості чи оцінки (уцінки) майна до призначення прилюдних торгів, то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом.

Таким чином, дії державного (приватного) виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Слід зазначити, що оскільки за змістом ч. 1 ст. 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладання, тобто безпосередньо за результатами торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів , визначених саме Порядком.

Згідно вимог статей 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Разом з тим, будь-яких порушень правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результати торгів, а також порушення прав позивача у результаті проведення електронних торгів позивачем не доведено та не встановлено судом під час розгляду справи.

Суд вважає, що спірні електронні торги були проведені з дотриманням норм законодавства, при їх проведенні права позивача порушені не були, а тому приходить до висновку про відмову ОСОБА_1 у задоволенні позовних вимог.

Судові витрати відповідно до ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України у разі відмови в задоволені позову покладаються на позивача.

Керуючись ст. ст. 4, 5, 12, 13, 76-81, 141, 158,206, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Державного підприємства „СЕТАМ", приватного виконавця виконавчого округу м. Києва ШМІДТ КАТЕРИНИ ВАЛЕРІЇВНИ, ОСОБА_3 про визнання електронних торгів по лоту №300146 з реалізації предмета іпотеки - квартири АДРЕСА_1 , здійснених на підставі протоколу №359114 від 24.09.2018 року, недійсними відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня проголошення вступної та резолютивної частини рішення.

Суддя :