Справа № 676/855/21
Номер провадження 2/676/1145/21
УХВАЛА

18 лютого 2021 року м. Кам`янець-Подільський

Суддя Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області Бондар О.О., розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Державної іпотечної установи, виконавчого комітету Кам`янець-Подільської міської ради про скасування запису про реєстрацію права власності,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулись до суду з позовом до Державної іпотечної установи, виконавчого комітету Кам`янець-Подільської міської ради про скасування запису про реєстрацію права власності.

Всупереч вимог передбачених ст. 177 ЦПК України, позивачами не надано документу, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі за розгляд судом позовної заяви не майнового характеру, яка подана фізичною особою.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви не майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 908 грн.00 коп..

При подачі позовної заяви, позивачі в одній із позовних вимог просять відстрочити їм сплату судового збору до винесення рішення у справі, у зв`язку з важким матеріальним становищем.

Суд вважає, що у клопотанні позивачів про відстрочення сплати судового збору слід відмовити, у зв`язку із відсутністю доказів, які б підтверджували скрутне матеріальне становище позивачів.

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» визначено пільги щодо сплати судового збору, які є вичерпними, у зв`язку із чим суд вважає, що скрутне матеріальне становище позивачів не є підставою для відстрочення від сплати судового збору.

Однак позовна заява не відповідає вимогам ч. 3 ст. 175 ЦПК України .

Відповідно до п.4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 6 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Відповідно до ст.. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України , частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника.

Оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок щодо нього, судам слід виходити із його ефективності (стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод), а це означає, що вимога про захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, а також забезпечувати поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачений статтею 16 ЦК України.

Власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права, який прямо визначається спеціальним законом, що регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Відповідно до пунктів 1, 2, 3 частини третьої статті 26 Закону України № 1952 (у редакції, чинній із 16.01.2020) відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

Виходячи з вищезазначеного і відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків. В разі невиконання вимог, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Зазначенні недоліки позовної заяви повинні бути усунуті шляхом подачі позовної заяви з зазначенням належного та ефективного способу захисту прав і законних інтересів позивачів та подачею квитанції про сплату судового збору.

Керуючись ст. 185, 258 260 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Державної іпотечної установи, виконавчого комітету Кам`янець-Подільської міської ради про скасування запису про реєстрацію права власності залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 , ОСОБА_2 строк протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали для сплати судового збору та подачі позовної заяви з зазначенням належного та ефективного способу захисту прав і законних інтересів позивачів

В разі не виконання вимог зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною і підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кам`янець-Подільського

міськрайонного суду Бондар О.О