УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

29 червня 2021 року м. Херсон

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Ус О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби в м. Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про стягнення завданої шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби в м. Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про стягнення завданої шкоди.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження у справі, встановлено, що заява подана без додержання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України, внаслідок чого підлягає залишенню без руху на підставі ч.1 ст. 185 ЦПК України, виходячи з наступного.

Позивачем не виконані вимоги ч.3 ст. 175 ЦПК України щодо позовної заяви, а саме:

п. 2 - не вказано ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідача;

п.3 не вірно зазначено ціни позову, зокрема у прохальній частині позову позивач просить стягнути матеріальну шкоду в розмірі 781,82 грн., моральну шкоду у розмірі 6000,00 грн., що явно складає не визначену позивачем ціну позову 4781,82 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Суд звертає увагу, що докази подаються позивачем за ч.2 ст. 83 ЦПК України разом з позовною заявою, а якщо доказ не може бути поданий разом з позовною заявою з об`єктивних причин, позивач за ч.4 ст. 83 ЦПК України зобов`язаний про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Письмові докази за ч.2 ст. 95 ЦПК України подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством (ч.4 ст. 95 ЦПК України).

Частиною 5 ст. 95 ЦПК України передбачений обов`язок учасника справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях) зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу, а відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у учасника справи, такий учасник підтверджує своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Встановлено, що додані позивачем копії додатків, що додаються до позовної заяви, зокрема скріншоти, постанови ДВС від 04.03.2021 р., 09.03.2021 р. не засвідчені у встановленому законом порядку.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем судовий збір не сплачено, однак, подано клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке мотивоване тим, що він є батьком у багатодітній сім`ї, не працює, оскільки доглядає за дітьми до 3-річного віку; він та його дружина отримують соціальні виплати від держави на утримання малолітніх дітей. Отримує соціальну допомогу при народженні дитини у розмірі 860 грн. на місяць, а дружина отримує допомогу при народженні дитини в розмірі 860,00 грн. та допомогу на дітей, які вихоовуються у багатодітній родині в розмірі 1700 грн. Матеріальний стан його сім`ї не дозволяє нести додаткові витрати.

Суд, розглянувши клопотання про звільнення від сплати судового збору, дійшов наступного.

Частиною другою статті 133 ЦПК України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та частини першої та третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

З аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Такий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20).

Разом із тим, Верховний Суд зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Визначення судом майнового стану сторони є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду у постанові від 11.03.2020 року у справі №585/2357/19 дійшов висновку, що при вирішенні питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Позивачем до клопотання додано лише посвідчення багатодітної сім`ї, довідки про отримання соціальної допомоги, в той же час, позивачем не надано доказів отримання/не отримання будь-яких інших доходів, зокрема не надано довідки з фіскальної служби щодо отриманих/неотриманих доходів, з пенсійного фонду тощо.

Проаналізувавши викладе та зміст заяви, суд вважає, що позивачем не наведено обставин, які мали б виключний характер та свідчили б про наявність достатніх підстав для звільнення від сплати судового збору.

З огляду на наведене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, з врахуванням відсутності достатніх доказів, що не позбавляє заявника надати суду відповідні докази з повторним клопотанням.

Відповідно до п.1.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подачу позову майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про державний бюджет України на 2021 рік" встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2021 року у розмірі 2270,00 грн.

З урахуванням того, що позовні вимоги позивача мають майновий характер, судовий збір повинен становити 908,00 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви про відшкодування моральної шкоди судовий збір становить в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскільки позивачем заявлено вимогу про відшкодування моральної шкоди в розмірі 6000,00 грн., судовий збір за вказану вимогу повинен становити 908,00 грн.

Таким чином, недоліки позовної заяви повинні бути усунуті шляхом подання уточненої позовної заяви з приведенням її у відповідність до вимог ст. 175, 177 ЦПК України, сплатою судового збору в загальному розмірі 1816 грн., за вимогу про відшкодування матеріальної шкоди та моральної.

На підставі ст. 185 ч.1 ЦПК України позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачеві строку для усунення недоліків з роз`ясненням того, що в разі їх не усунення у встановлений судом строк позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачеві.

Керуючись ст.ст. 175, 176, 177, 185 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби в м. Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про стягнення завданої шкоди - залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху направити позивачу.

Надати позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, позовна заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена в апеляційному порядку до Херсонського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Херсонського апеляційного суду або через Херсонський міський суд Херсонської області, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України в редакції від 15 грудня 2017 року.

СуддяО. В. Ус