Справа № 638/8828/19
Провадження № 2/638/1713/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.06.2021 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого Аркатової К.В.,

секретаря Рижикової В.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до про встановлення факту родинних відносин, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до Дзержинського районного суду м.Харкова з позовом, в якому просила встановити факт, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у м.Харкові, був двоюрідним братом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер двоюрідний брат позивача ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Після його смерті відкрилась спадщина, заповіту ОСОБА_5 не залишав. В четвертій Харківській державній нотаріальній конторі заведена спадкова справа №377/2017 за заявою ОСОБА_3 про прийняття спадщини як особи, яка проживала зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини. 04.10.2017 року ОСОБА_2 також звернувся до Четвертої Харківської державної нотаріальної контори як спадкоємець із заявою про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом як спадкоємець третьої черги спадкування за законом за правом представлення. Рідний батько позивача ОСОБА_6 та мати померлого ОСОБА_5 ОСОБА_7 були рідними братом та сестрою і тому позивач та ОСОБА_5 є двоюрідними братом та сестрою, а відповідач ОСОБА_4 є рідною сестрою позивача та двоюрідною сестрою померлого ОСОБА_5 .. Зазначає, що оскільки спадкоємці попередньої черги відсутні, то вона як двоюрідна сестра спадкодавця спадкує ту частину спадщини, яка б належала за законом її батьку (дядькові спадкодавця), якби він був живим на час відкриття спадщини, тобто є спадкоємцем третьої черги. 07.08.2018 року ОСОБА_1 звернулась до Червертої ХДНК із заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину в порядку спадкування за законом. 10.08.2018 року державний нотаріус Козєєва С.М. винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки не підтверджується родинний зв`язок ОСОБА_1 зі спадкодавцем, а також на тій підставі, що вона не прийняла спадщину в установлений законом строки та не була зареєстрована зі спадкодавцем за однією адресою на день його смерті. Відповідачі у даній справі звернулись до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини. Рішенням Жовтневого районного суду м.Харкова від 12.04.2018 року у задоволенні позову ОСОБА_3 до ОСОБА_2 у встановленні факту проживання однією сім`єю, встановлення батьківства було відмовлено, постановою АСХО від 10.07.2018 року рішення суду залишено без змін. Вказує, що відповідач ОСОБА_2 також не має можливості прийняти спадщину внаслідок відсутності актового запису про народження ОСОБА_5 та неможливість встановити родинний зв`язок як між двоюрідними братами, у зв`язку з чим він також звернувся з позовом до суду. Також зазначає, що підтвердження факту родинних відносин для позивача має юридичне значення, оскільки потрібне для одержання свідоцтва про право на спадщину.

Ухвалою судді від 26.09.2019 року відкрито провадження у справі та її розгляд призначено за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 23.03.2021 року закрито підготовче провадження та справа призначена до судового розгляду.

Представник позивача та відповідача ОСОБА_4 ОСОБА_8 звернувся до суду із заявою про розгляд справи за його відсутності, позовні вимог підтримав, просив задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3 надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позов визнала, не заперечувала проти його задоволення та не спростовувала фактичних обставин справи.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про розгляд повідомлявся, причини неявки суду не повідомив.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановивши факти та відповідні їм правовідносини, оцінивши кожний доказ окремо, у їх сукупності та взаємозв`язку, дійшов наступного висновку.

Частиною 1 ст.2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 15 ЦК України визначено право кожної особи та захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства.

Отже, об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес і саме воно є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Такі способи захисту передбачені статтею 16 ЦК України.

Статтями 10, 81 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, згідно з якими кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справу в межах заявлених вимог і вирішує справу на підставі наданих доказів.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 повторно виданого 18.07.2018 року Саксаганським районним у місті Кривому Розі відділі реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровської області ОСОБА_9 народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце державної реєстрації Іванівська сільська рада Онуфріївського району Кіровоградської області, актовий запис № 2 від 01.01.1945 року. Батьки: батько - ОСОБА_6 , мати - ОСОБА_10 .

Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 від 15.11.1964 року ОСОБА_11 (російською мовою) 1941 р.н. та ОСОБА_12 (російською мовою) 1945 р.н. одружились 15.11.1964 року, про що в книзі записів актів громадянського стану про одруження Дзержинського райбюро РАГС міста Кривий Ріг Дніпропетровської області 15.11.1964 року зроблено відповідний запис за № 155. Після реєстрації одруження дружині присвоєно прізвища ОСОБА_13 .

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 виданого 16.03.1953 року Іванівським с/с Онуфріївського району Кіровоградської області ОСОБА_14 народилась ІНФОРМАЦІЯ_5 в с. Іванівка Онуфріївського зайону Кіровоградської області, актовий запис №2 від 19.05.1943 року. Батьки: батько - ОСОБА_15 (російською мовою), мати - ОСОБА_16 (російською мовою).

ІНФОРМАЦІЯ_6 в м. Кривий Ріг помер ОСОБА_17 ІНФОРМАЦІЯ_7 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 шд 24.04.2018 p., про що 15.04.1985 р. складено відповідний актовий запис № 1633.

Згідно витягу № 4 від 27.07.2018 року з державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища вбаачається, що згідно відомостей про актовий запис №93 від 30.12.1965 року ОСОБА_18 ІНФОРМАЦІЯ_8 до державної реєстрації шлюбу мала прізвище ОСОБА_19 , а після державної реєстрації шлюбу - ОСОБА_20 .

Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_5 від 30.12.1971 року ОСОБА_21 1943 р.н. та ОСОБА_22 1948 р.н. одружились 30.12.1971 року, про що в книзі записів актів громадянського стану про одруження Залізничного б/ЗАГС міста Кривий Ріг Дніпропетровської області зроблено відповідний запис за № 68. Після реєстрації одруження дружині та чоловіку присвоєно прізвища ОСОБА_23 .

Батьком ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в місті Харкові є ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_10 , а матір`ю ОСОБА_5 є ОСОБА_25 1914 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_11 .

ОСОБА_25 1914 року народження померла ІНФОРМАЦІЯ_11 в місті Харкові, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_6 від 19.05.1969 року, про що 19.05.1969 року складено відповідний актовий запис № 3596.

ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_9 помер ІНФОРМАЦІЯ_10 в місті Харкові, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_7 від 06.04.1992 року, про що 05.04.1992 року складено відповідний актовий запис № 4870.

Однак підтвердити ту обставину, що батьком ОСОБА_5 є ОСОБА_24 ІНФОРМАЦІЯ_9 , а матір`ю ОСОБА_5 є ОСОБА_25 1914 року народження позивач не має можливості оскільки відсутнє свідоцтво про народження ОСОБА_5 .

Крім того, батько ОСОБА_5 - ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , та мати ОСОБА_5 - ОСОБА_25 1914 р.н., були чоловіком та дружиною, однак підтвердити дану збставину позивач не має можливості оскільки відсутнє свідоцтво про шлюб ОСОБА_24 та ОСОБА_25 .

Архівна довідка державного архіву Сумської області від 13.11.2017 року № Г-88 про народження ОСОБА_24 , де зазначені його батьки, наявні в спадковій справі, які надані органами реєстрації актів цивільного гтану на запит нотаріуса для підтвердження родинних відносин ОСОБА_2 зі спадкодавцем, що підтверджується відповіддю Четвертої Харківської державної нотаріальної контори № 6831/02-14 від 12.12.2017 року.

Згідно ст.315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту, крім іншого, родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до п.1 Постанови Пленуму Верхвоного Суду України «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31.03.1995 року, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення, заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Відповідно до п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Пунктом 7 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в правах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» встановлено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Позивачем не надано до суду доказів та не отримано їх судом в підтвердження тієї обставини, що батьком ОСОБА_5 є ОСОБА_24 ІНФОРМАЦІЯ_9 , а матір`ю ОСОБА_5 є ОСОБА_25 1914 року народження через відсутність відповідних відомостей у державному архіві, однак наявні в матеріалах справи письмові докази на переконання суду є достатніми для встановлення факту родинних відносин.

Встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 необхідне позивачу для прийняття спадщини за законом після смерті останнього.

За таких обставин, суд вважає, що зазначений факт має юридичне значення та знайшов своє підтвердження в судовому засіданні, відтак заяву про встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 як між двоюрідними братом та сестрою, слід задовольнити.

При цьому суд наголошує, що судове доказування - це діяльність учасників процесу при визначальній ролі суду по наданню, збиранню, дослідженню і оцінці доказів з метою встановлення з їх допомогою обставин цивільної справи. При цьому, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених ЦПК України.

Доказування є єдиним шляхом судового встановлення фактичних обставин справи і передує акту застосування в судовому рішенні норм матеріального права, висновку суду про наявність прав і обов`язків у сторін.

У відповідності до частини 1 статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Згідно статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач як на підставу позовних вимог знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, суд ухвалює рішення про задоволення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 10, 13, 76-82, 133, 141, 259, 263-265, 268, 273, 315, 352, 354 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , рнокпп НОМЕР_8 , АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_12 , рнокпп НОМЕР_9 , АДРЕСА_3 ), ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_13 , рнокпп НОМЕР_10 , АДРЕСА_4 ), ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_8 , рнокпп НОМЕР_11 , АДРЕСА_5 ) про встановлення факту родинних відносин задовольнити.

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , як двоюрідними братом та сестрою.

Стягнути з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 збір у розмірі 704,80 грн., по 234,93 грн. з кожного.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Відповідно ч.3 ст.354 ЦПК України строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Головуючий