Справа № 703/3770/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2021 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Прилуцького В.О.

секретаря судового засідання Кочеткової І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Сміла цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання факту проживання в сімейних відносинах без реєстрації шлюбу, визнання права власності на 1/2 частину майна, набутого за час перебування в сімейних відносинах без реєстрації шлюбу,-

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом в якому просить суд встановити факт спільного проживання однією сім`єю з ОСОБА_2 без реєстрації шлюбу з 2003 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати будинковолодіння АДРЕСА_1 об`єктом права спільної сумісної власності подружжя та визнати за ним право власності на 1/2 частину вказаного будинку.

Справа неодноразово призначалась до розгляду та відкладалась з різних підстав, в тому числі і за клопотаннями позивача та її представника, а також в зв`язку з їх неявкою в судове засідання.

Зокрема 08 лютого 2021 року сторони в судове засідання не з`явились.

А ні позивач, а ні його представник жодної заяви та документів, які б підтверджували поважність причин неявки в судове засідання не надали.

Розгляд справи судом було відкладено до 06 квітня 2021 року.

06 квітня 2021 року позивач та його представник, адвокат Примак В.А. в судове засідання не з`явились.

05 квітня 2021 року представник позивача, адвокат Примак В.А., на електронну адресу суду надіслав заяву про відкладення розгляду справи, в зв`язку з перебуванням на лікарняному. Жодних документів із медичного закладу на підтвердження до суду не надав.

Розгляд справи було відкладено до 19 травня 2021 року.

19 травня 2021 року сторони в судове засідання не з`явились.

Позивач та його представник жодних заяв до суду не надали.

Однак, з метою забезпечення права на доступ до правосуддя та за відсутності заяви позивача про розгляд справи у його відсутність, суд відклав судовий розгляд справи до 01 червня 2021 року.

01 липня 2021 року позивач та його представник, адвокат Примак В.А. в черговий раз в судове засідання не з`явились, заяви про розгляд справи у їх відсутність до суду не надали.

Таким чином, позивач та її представник, адвокат Примак В.А. чотири рази не з`явились в судове засідання, без поважних на те причин, заяви про розгляд справи у відсутність позивача до суду не надходило.

Відповідачка та її представник в судове засідання не з`явились.

Ч. 2 ст. 247 ЦПК України вказує на те, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі Каракуця проти України).

Як зазначено у постанові ВС від 22 травня 2019 року у справі №310/12817/13 процесуальний закон не вказує на необхідності врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може вз`яти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Отже згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 02 вересня 2020 року у справі № 461/3580/15-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 20 червня 2019 року по справі № 522/7428/15, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц та від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц.

З урахуванням вимог п.10 ч.3 ст.2 ЦПК України про розумність строків розгляду справи судом, як однієї з головних засад здійснення судочинства в цивільних справах, позивач, як сторона справи, має забезпечити свою явку чи явку свого представника у день, визначений судом. У разі необхідності може бути запрошений інший представник, якщо обраний позивачем адвокат систематично не може здійснювати представництво інтересів особи.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, у разі повторної неявки в судове засідання позивача повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Ст. 128 ЦПК України вказує на те, що суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

У випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку (ч. 1 ст. 130 ЦПК України).

Позивач під час подання до суду позовної заяви вказала свою поштову адресу, на яку судом і було направлено судові повістки.

Про судове засідання, яке було призначене на 08 лютого 2021 року позивача було повідомлено шляхом направлення судової повістки 1 лютого 2021 року, яку він не отримав та вона була повернена на адресу суду із відміткою «адресат відсутній» (а.с. 106).

Представник позивача, адвокат Примак В.А. про судове засідання, призначене на 08 лютого 2021 року був повідомлений особисто в судовому засіданні 22 грудня 2020 року, про що свідчить його розписка (а.с.102).

Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі (ч. 5 ст. 130 ЦПК України).

Про судове засідання призначене на 06 квітня 2021 року позивача та його представника, адвоката Примак В.А. було повідомлено шляхом направлення судових повісток, які були отриманні ними особисто 11 лютого 2021 року та 02 березня 2021 року (а.с.111, 113).

05 квітня 2021 року на електронну адресу суду надійшла заява від представника позивача, адвоката Примак В.А. про відкладення розгляду в зв`язку з перебуванням на лікарняному. Жодних підтверджуючих документів до суду не надав.

Про судове засідання призначене на 19 травня 2021 року позивача та його представника було повідомлено шляхом направлення на поштові адреси судових повісток.

Представник позивача отримав судову повістку особисто 13 квітня 2021 року про що свідчить його підпис у поштовому повідомленні (а.с.117).

Позивач отримав судову повістку особисто 20 квітня 2021 року про що свідчить його підпис у поштовому повідомленні (а.с.119).

Про судове засідання призначене на 01 липня 2021 року представника позивача, адвоката Примак В.А. було повідомлено під розписку в суді (а.с.122).

Позивача про судове засідання призначене на 01 липня 2021 року було повідомлено шляхом надсилання на його адресу судової повістки про виклик, яку він не отримав та поштове повідомлення повернуто на адресу суду з відміткою «адресат відсутній».

Однак, відповідно до ч. 5 ст. 130 ЦПК України повідомлення представника позивача про судове засідання є повідомленням позивача.

Суд, на виконання вимог ст. 128, 130 ЦПК України, надсилав позивачу та його представнику на вказані ними адреси проживання, судові повістки про виклик в судові засідання.

У випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку (ч. 1 ст. 130 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Таким чином, судом були повністю дотримані вимоги щодо повідомлення про судові засідання як особисто позивача так і його представника, адвоката Примак В.А., що підтверджується матеріалами справи.

Враховуючи, що позивач будучи належним чином повідомленим про час, місце та дату судового засідання, що підтверджується поштовими повідомленнями чотири рази в судове засідання не з`явився, заяв про розгляд справи у його відсутність не надав, суд дійшов висновку про необхідність залишення позову без розгляду.

При цьому причини повторних неявок позивача до суду, правового значення не мають, оскільки положення закону (ч. 5 ст. 223 ЦПК України) направлене на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, що відповідає вимогам ст. 44 ЦПК України, згідно з якою особи, які беруть участь в справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Керуючись ст. 44,128, 130, 131, ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257, 258,260, 353 ЦПК України,суд,-

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання факту проживання в сімейних відносинах без реєстрації шлюбу, визнання права власності на 1/2 частину майна, набутого за час перебування в сімейних відносинах без реєстрації шлюбу - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 15 днів з моменту повного складення тексту судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано, у разі подання апеляційної скарги-після розгляду скарги апеляційним судом, якщо вона не буде скасована.

Згідно п. 15.5) Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Головуючий: В.О. Прилуцький