Провадження №2-з/359/104/2021
Справа №359/5801/21
У Х В А Л А

Іменем України

05 липня 2021 року суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Журавський В.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову в цивільній справі за позовною заявоюОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсними договорів купівлі-продажу судового будинку та земельної ділянки в частині покупця, -

ВСТАНОВИВ:

В липні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом, яким просить: визнати частково недійсним у частині покупця договір купівлі-продажу земельної ділянки площею 0,0777 га з кадастровим номером :03:038:0058, яка розташована в АДРЕСА_1 , укладений 15 серпня 2017 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом КМНО Діонісьєвою А.Е., зареєстрований в реєстрі за №715, перевівши права покупця за цим договором на нього, а також визнати частково недійсним у частині покупця договір купівлі-продажу садового будинку з господарчими, побутовими будівлями та спорудами, що розташований в АДРЕСА_1 , укладений 15 серпня 2017 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом КМНО Діонісьєвою А.Е., зареєстрований в реєстрі за №714, перевівши права покупця за цим договором на нього.

Одночасно з позовною заявою ОСОБА_1 було подано до суду заяву про забезпечення позову, якою він просить накласти арешт на садовий будинок з господарчими, побутовими будівлями та спорудами, який розташовується в АДРЕСА_1 , а також на земельну ділянкуплощею 0,0777 га з кадастровим номером :03:038:0058, яка розташована в Київській області, Бориспільський район, Головурівська сільська рада, СТ «Парус».

В обґрунтування заяви про забезпечення позову заявник вказав на те, що правовстановлюючі документи на спірне нерухоме майно знаходяться у володінні ОСОБА_2 . Тому існує досить велика ймовірність, що ОСОБА_2 може в будь-який момент здійснити відчуження даного нерухомого майна, що може значно утруднити або взагалі зробити неможливим виконання рішення суду. Оскільки, ОСОБА_2 обумовила свої наміри продати спірний житловий будинок та постійно проживати на непідконтрольній для України території м. Луганськ. Тому невжиття заходів забезпечення позову у вигляді арешту спірного нерухомого майна може істотно ускладнити та навіть зробити неможливим виконання рішення суду та ефективний захист прав та інтересів ОСОБА_1 за захистом яких він звернувся до суду.

За правилами ч.1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Згідно з положенням ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Тому, розгляд заяви про забезпечення позову проводиться судом без виклику учасників справи.

Відповідно до положення п.2 ч.1 ст.152 ЦПК України заява про забезпечення позову, яка подається одночасно з пред`явленням позову, подається до суду, до якого подається позовна заява, за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

Враховуючи ту обставину, що ОСОБА_1 пред`явив позов до ОСОБА_2 про визнання недійсними договорів купівлі-продажу судового будинку та земельної ділянки в частині покупця, згідно ухвали Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 05 липня 2021 року відкрито провадження у справі. Тому дана заява про забезпечення позову обґрунтовано подана до Бориспільського міськрайонного суду Київської області.

Дослідивши подану заяву про забезпечення позову, суд дійшов до наступних висновків.

У відповідності до ч.1 та ч.2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених цим Кодексом заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Згідно з п.1 ч.1 ст.150 ЦПК України позов забезпечується, в тому числі, шляхом накладення арешту на майно, що належить відповідачеві і знаходиться у нього або в інших осіб.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України п.4 постанови №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у постанові №5 від 07 лютого 2014 року також роз`яснив, що з метою забезпечення знаходження майна у володінні відповідача на час судового розгляду позову про право на це майно суд за клопотанням позивача може вжити заходи забезпечення позову, наприклад накласти арешт на майно, заборонити відповідачеві вчиняти певні дії, заборонити державному реєстратору прав на нерухоме майно вносити зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно тощо.

За правилами ч.3 ст.150 та ч.5 ст.153 ЦПК України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі №381/4019/18 зазначено, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду.

У постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 липня 2020 року у справі №909/835/18 визначено, що повинен бути наявним зв`язок між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги. Обранням належного, відповідно до предмета спору, заходу до забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу до забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, наслідок ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, що не є учасниками цього судового процесу.

Враховуючи те, що ОСОБА_1 пред`явлено позов про визнання недійсними договорів купівлі-продажу садового будинку з господарчими, побутовими будівлями і спорудами та земельної ділянки з переведенням на нього прав покупця за цими договорами.

Тому суд погоджується з доводами заявника, що обраний ним спосіб забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірні об`єкти нерухомого майна, є обґрунтованим та співмірним із заявленими позовними вимогами.

З Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №257541509 від 20 травня 2021 року вбачається, що ОСОБА_2 є власником земельної ділянки площею 0,777 га з кадастровим номером :03:038:0058 з цільовим призначенням для ведення садівництва, яка розташовується в АДРЕСА_1 АДРЕСА_2 .

Судом встановлено, що між сторонами по справі дійсно наявний спір щодо вказаного нерухомого майна, а тому забезпечення позову шляхом накладення арешту на садовий будинок та земельну ділянку забезпечить можливість уникнути реальних ризиків щодо утруднення чи неможливості виконання рішення суду у разі якщо відповідачем будуть вчинені дії спрямовані на відчуження зазначених об`єктів нерухомого майна. У такий спосіб відповідач може утруднити виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

Вказана обставина є достатньою підставою для забезпечення позову шляхом накладення арешту на зазначене нерухоме майно.

Крім цього, судом не встановлено обставин, які передбачені ч.3 ст.154 ЦПК України для обов`язкового застосування зустрічного забезпечення позову.

На підставі викладеного та керуючись ч.1 та ч.2 ст.149, п.1 та п.2 ч.1, п.2 ч.1 ст.152, ч.1, п.3 ч.1 ст.353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, задовольнити.

Накласти арешт на садовий будинок з господарчими, побутовими будівлями та спорудами, що розташований в АДРЕСА_2 , а також на земельну ділянку площею 0,0777 га з кадастровим номером :03:038:0058, яка розташована в Київській області, Бориспільський район, Головурівська сільська рада, садове товариство «Парус».

Позивач (стягувач): ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , фактичне місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 .

Відповідач (боржник): ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 , фактичне місце проживання за адресою: АДРЕСА_5 , РНОКПП: НОМЕР_2 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття та підлягає негайному виконанню.

Ухвала має силу виконавчого документа.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя підпис

З оригіналом згідно:

Суддя Бориспільського міськрайонного суду В.В. Журавський