Лугинський районний суд Житомирської області
Справа № 279/443/21
Провадження по справі 2/281/78/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2021 року смт Лугини

Лугинський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді Свинченко Г.Д.,

за участю:

секретаря судового засідання Островської І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Лугини цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Лугинської територіальної громади, третя особа: Коростенська міська ДНК про визначення додаткового строку для прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

02.03.2021 року на адресу Лугинського районного суду Житомирської області з Коростенського міськрайонного суду Житомирської області надійшла цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до Лугинської територіальної громади, третя особа: Коростенська міська ДНК про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить: Ѕ частина земельної ділянки (кадастровий номер :03:000:0349) та Ѕ частина земельної ділянки (кадастровий номер :03:000:0447). Вона є єдиним спадкоємцем померлої, інших спадкоємців за заповітом та законом немає.

У встановлений шестимісячний строк вона не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із пандемію COVID - 19 та пов`язані з нею карантинними обмеженнями.

Після її звернення до нотаріуса, їй було повідомлено, що вона пропустила термін для подачі заяви про прийняття спадщини і рекомендовано звернутися до суду.

Позивач в судове засідання не з`явилася, однак надіслала на адресу суду заяву з клопотанням про слухання справи без її участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі.

Відповідач Лугинська селищна рада Житомирської області в судове засідання участь свого представника не забепечила, хоча про розгляд справи повідомлялася належним чином.

Третя особа: Коростенська міська ДНК судове засідання участь свого представника не забезпечила, про дату час та місце судового засідання повідомлялася належним чином, про що свідчать наявні у матеріалах справи рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення.

Суд, дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги у їх сукупності та взаємозв`язку, об`єктивно оцінивши усі наявні докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення заяви по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.

У відповідності до вимог ст. ст. 13, 81, ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог чи заперечень. Суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до вимог цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом на підставі у передбачених цим Кодексом випадках.

Положеннями ст. 3 ЦК України визначено, що загальними засадами цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність.

Згідно вимог ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються найвищою соціальною цінністю. Права й свободи людини і громадянина та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суди, як органи державної влади, зобов`язані своєчасно й дієво захищати ці права та свободи шляхом розгляду зокрема і цивільних справ.

Відповідно до вимог ч. 1ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 1220, ч. 1 ст. 1222, ч. 3 ст. 1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини в такому випадку є день смерті особи. Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

На підставі належних та достовірних доказів встановлено, що ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 30.01.2020, видане Коростенським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький).

Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_3 серії НОМЕР_2 , виданого Калинівським бюро ЗАГС Лугинського району Житомирської області у графі «мати» вказана ОСОБА_4 .

Згідно свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_3 від 08.05.1979 шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 було розірвано. Після розірвання шлюбу прізвище присвоєно прізвище « ОСОБА_6 ».

Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища №7 від 24.07.2015 11.06.1994 ОСОБА_7 та ОСОБА_8 уклали шлюб. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « ОСОБА_9 ».

Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища №6 від 17.07.2015 ОСОБА_10 та ОСОБА_11 уклали шлюб. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « ОСОБА_12 ».

Маючи намір прийняти спадщину, позивач звернулася до приватного нотаріуса Лугинського районного нотаріального округу, щодо прийняття спадщини після смерті своєї матері ОСОБА_2 . Як вбачається з листа в.о. завідувача Коростенської міської державної нотаріальної контори Житомирської області Л.В. Ходаківської від 29.12.2020 за № 704/01-16, позивачу ОСОБА_1 було відмовлено у вирішенні питань про оформлення її спадкових прав на підставі ст. ст. 1269, 1270 Цивільного кодексу України.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Дією, що свідчить про прийняття спадщини, є подача заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

Виходячи з правового аналізу ч. 1, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач, в обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, посилається на пандемію COVID - 19 та пов`язані з нею карантинні обмеження.

Факт неподання позивачем заяви про прийняття спадщини протягом строку, встановленого законодавством, підтверджується листом в.о. завідувача Коростенської міської державної нотаріальної контори Житомирської області Л.В. Ходаківської від 29.12.2020 за № 704/01-16.

Відповідно до роз?яснень, викладених в п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця, які роблять вчасне звернення в нотаріальну контору неможливим або важким.

Дослідивши письмові докази у справі та надавши їм належну оцінку, враховуючи, що позивач пропустив встановлений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, що унеможливило її своєчасне звернення до нотаріальної контори, суд дійшов висновку, що позивачу має бути встановлений додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі наведеного вище обґрунтування та керуючись ст. ст. 12, 13, 76,211, 258-259,263-265,354 ЦПК України, ст. ст.1270,1272 ЦК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Лугинської територіальної громади, третя особа: Коростенська міська ДНК про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовільнити.

Визначити для ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк тривалістю у два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Коростень, Коростенського району, Житомирської області.

Рішення суду може бути оскаржене учасниками справи, а також особами, що не брали участі у справі (якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки) - повністю або частково, - шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду у письмовій формі з дотриманням вимог ст.356 ЦПК України, - протягом тридцяти днів з дня складення його повного тексту; учасником справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - з дня отримання копії повного тексту рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути поновлений в разі його пропуску й з інших поважних причин.

Законної сили рішення суду набирає після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

В разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або ухвалення рішення судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Г.Д. Свинченко