справа №619/171/21
провадження №2/619/405/21
01 березня 2021 року
Дергачівський районний суд Харківської області у складі: головуючого судді Нечипоренко І.М., за участю секретаря судового засідання Носачової І.В.,
розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу № 619/171/21,
ім`я (найменування) сторін:
відповідач: ОСОБА_2 ,
вимоги позивача: про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.
представник позивача: ОСОБА_3 .
Виклад позиції позивача.
Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому просить визнати відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 , посилаючись на те, що їй на праві приватної власності належить вищевказана квартира, яку вона придбала у відповідача 20.12.2017 згідно договору купівлі-продажу. На той час відповідач був зареєстрований у вказаній квартирі та після придбання мною квартири ніколи в ній не проживав. Особистих речей відповідача в квартирі не має, поштова кореспонденція на його ім`я не надходить, комунальні послуги не сплачує, отже відповідач втратив право користування квартирою.
Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі.
На виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України 14.01.2021, судом направлено звернення до відповідного органу реєстрації щодо місця перебування та місця проживання відповідача.
Ухвалою суду від 01.02.2021 провадження по справі відкрито за правилами спрощеного провадження з викликом сторін, судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 01.03.2021.
У судове засідання відповідач не з`явився,хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлявся за адресою місця реєстрації: АДРЕСА_1 .
Крім того, відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України, відповідач був повідомлений про час та місце розгляду справи через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України 02.02.2021.
Представник позивача - адвокат Головко В.В. у судове засідання не з`явилася, надавши заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи за її відсутності.
Частиною 3 ст. 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Ухвалою суду від 01.03.2021 постановлено ухвалити заочне рішення.
Фактичні обставини, встановлені судом, норми права, які застосовував суд, мотиви суду.
Судом установлено, що квартира АДРЕСА_2 належить на праві приватної власності в цілому ОСОБА_1 , що підтверджено договором купівлі-продажу квартири від 20.12.2017, Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, (а.с.14-15, 16, 17).
З акту депутата Дергачівської міської ради Харківської області вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . У даній квартирі не проживає більше 3 років. Зі слів сусідів у кімнаті речей ОСОБА_2 немає, ніхто його не бачив на території мікрорайону протягом 3 років (а.с. 18).
Як вбачається з довідки Козачолопанського житлово-комунального підприємства Харківського району Харківської області від 05.01.2021 за №1, ОСОБА_1 , 1981 року народження проживає за адресою: АДРЕСА_1 . За даною адресою зареєстрований, але не проживає ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 19).
Статтею 9 ЖК України визначено, що ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом.
Права власника житлового будинку (квартири) визначені ст. 383 ЦК України та ст. 150 ЖК України, які передбачають право власника використовувати житло для власного проживання, проживання членів сім`ї, інших осіб і розпоряджатися своїм житлом на власний розсуд.
Обмеження чи втручання у право власника можливе лише з підстав, передбачених законом.
Відповідно до вимог ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Частиною 2 ст. 386 ЦК України власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.
Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
За змістом ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Отже, у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права, зокрема, із позовом про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.
Оскільки відповідач не проживає у квартирі за указаною вище адресою, не являється членом сім`ї позивача, а знаходження відповідача на реєстрації у квартирі, що належить позивачу, перешкоджає здійсненню у повній мірі права розпорядження цим майном, позов підлягає задоволенню.
Отже суд вважає можливим визнати відповідача таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_2 .
Відповідно що вимог ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі зокрема: заяви особи або її законного представника; судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 908,00 грн, враховуючи, що позовні вимоги задовольняються, сума сплаченого судового збору підлягає стягненню на користь позивача з відповідача.
Відповідно до ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду. Рішення суду приймаються, складаються і підписуються в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.
Керуючись ст. ст. 7, 12, 13, 81, 259, 263-265, 268, 280-282, 354 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 задовольнити повністю.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_2 .
Рішення є підставою для скасування реєстрації ОСОБА_2 за вказаною вище адресою.

Стягнути з ОСОБА_2 судовий збір на користь ОСОБА_1 в сумі 908,00 грн (дев`ятсот вісім гривень 00 копійок).

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня оголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Відповідно до п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Повне найменування (ім`я) сторін:

позивач: ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

відповідач: ОСОБА_2 , ІПН НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Суддя І. М. Нечипоренко