ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________________________________________
Справа № 676/1324/17
Провадження № 22-ц/4820/320/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2021 року м. Хмельницький

Хмельницький апеляційний суд у складі колегії

суддів судової палати з розгляду цивільних справ

Ярмолюка О.І. (суддя-доповідач), Купельського А.В., Янчук Т.О.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Газети «Вечірній Кам`янець», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування моральної шкоди за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 8 грудня 2020 року та додаткове рішення Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 30 грудня 2020 року,

встановив:

1.Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У березні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , Газети «Вечірній Кам`янець», журналістки ОСОБА_3 , головного редактора Гільовського О.В. про відшкодування моральної шкоди.

ОСОБА_1 зазначив, що ОСОБА_2 зняла відеозапис із журналісткою Газети «Вечірній Кам`янець» ОСОБА_3 і розмістила відео в мережі Інтернет, де надала неправдиву інформацію щодо нього та його родини. 13 червня 2016 року ОСОБА_2 поширила недостовірні відомості в засобах масової інформації про вчинення позивачем і його дружиною, ОСОБА_5 , злочинів, а також безпідставно звернулася до ОСОБА_6 і ОСОБА_5 з позовом. Неправомірна діяльність ОСОБА_2 завдала позивачеві та його родині значної моральної шкоди, вони зазнали душевних страждань, відчували погіршення морального та фізичного стану, були порушені їх звичайний спосіб життя та стосунки з оточуючими.

За таких обставин ОСОБА_1 просив суд стягнути на свою користь 1 000 грн моральної шкоди.

Короткий зміст рішень суду першої інстанції

Рішенням Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 8 грудня 2020 року, в якому ухвалою від 31 грудня 2020 року виправлено описку, в позові відмовлено.

Додатковим рішенням Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 30 грудня 2020 року стягнуто з ОСОБА_1 на корись держави 551 грн 20 коп. судового збору.

Суд виходив з того, що ОСОБА_1 не довів належними та допустимими доказами факт поширення відносно нього недостовірної інформації та заподіяння йому моральної шкоди. Оскільки в позові ОСОБА_1 відмовлено, то на нього слід покласти судові витрати.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати основне і додаткове рішення суду та ухвалити нове рішення про задоволення позову посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Апеляційна скарга мотивована тим, що ОСОБА_1 і його представниця не були повідомлені належним чином про дату та час судового засідання, натомість, суд першої інстанції розглянув справу без їх участі. Крім того, суд не дав учасникам судового процесу можливість ознайомитися з матеріалами справи та надати докази.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

ОСОБА_2 , Газета «Вечірній Кам`янець», ОСОБА_3 і ОСОБА_4 не подали відзив на апеляційну скаргу.

2.Мотивувальна частина

Позиція суду апеляційної інстанції

Частиною 1 статті 375 ЦПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Встановлені судами першої та апеляційної інстанції обставини

ОСОБА_1 відбуває покарання у виді довічного позбавлення волі у Державній установі «Вінницька установа виконання покарань (№1)».

Застосовані норми права

Частиною 4 статті 32 Конституції України визначено, що кожному гарантується судовий захист права спростувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.

Відповідно до Конституції України фізична особа має право, в тому числі на повагу до гідності та честі (ч. 1 ст. 270 ЦК України).

За змістом ч. 1 ст. 277, ч. 3 ст. 297 ЦК України, фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі.

В силу ст. 280 ЦК України якщо фізичній особі внаслідок порушення її особистого немайнового права завдано майнової та (або) моральної шкоди, ця шкода підлягає відшкодуванню.

Згідно з ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода, зокрема, полягає у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Із положень ч. 1 ст. 1167 ЦК України слідує, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Мотиви, з яких виходить суд апеляційної інстанції

Аналіз указаних норм права дає підстави для висновку, що позови про захист честі, гідності та/чи ділової репутації має право пред`явити фізична особа в разі поширення про неї недостовірної інформації, що порушує її особисті немайнові права.

При вирішенні спору саме на позивача покладається обов`язок довести факт поширення недостовірної інформації відповідачем, а також факт порушення його немайнового права. У свою чергу, відповідач зобов`язаний довести, що поширена ним інформація є достовірною.

Фізична особа, особисті немайнові права якої порушені, має право на відшкодування моральної шкоди. Це право виникає у особи, зокрема, внаслідок неправомірних дій щодо неї або членів її сім`ї, якщо це призвело до фізичних і душевних страждань потерпілого.

В деліктних правовідносинах юридичною підставою відповідальності, яка виникає внаслідок заподіяння шкоди, є склад цивільного правопорушення. До його елементів належать протиправна поведінка завдавача шкоди, настання шкоди, причинний зв`язок між двома першими елементами і вина завдавача шкоди.

При цьому на потерпілого покладається обов`язок доведення факту неправомірної поведінки відповідача, заподіяння ним шкоди та її розмір, а також причинний зв`язок між протиправною поведінкою завдавача шкоди та негативними наслідками. У свою чергу, відповідач має довести відсутність своєї вини у завданні потерпілому шкоди.

ОСОБА_1 обґрунтував свої вимоги про відшкодування моральної шкоди тим, що поширення відповідачами недостовірної інформації щодо нього та членів його сім`ї, призвело до душевних страждань позивача. Натомість, він не надав суду доказів про обставини та характер поширеної інформації, неправомірність дій відповідачів і негативні наслідки поширення інформації.

За таких обставин суд першої інстанції правильно керувався тим, що ОСОБА_1 не довів склад цивільного правопорушення, що є юридичною підставою відповідальності відповідачів перед ним за завдані збитки.

Доводи апеляційної скарги не спростовують указаного висновку суду.

Суд першої інстанції правильно визначився з правовими нормами, які регулюють спірні правовідносини, тому посилання ОСОБА_1 на порушення норм матеріального права є безпідставними.

Щодо дотримання судом норм процесуального права

Частиною 1 статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи мають право ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

За змістом ч. 1 ст. 131 ЦПК України 2004 року, який був чинним на час звернення ОСОБА_1 з позовом до суду, сторони зобов`язані подати докази суду до або під час попереднього судового засідання у справі, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, до початку розгляду справи по суті.

У випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобов`язаний витребувати такі докази. Клопотання про витребування доказів має бути подано до або під час попереднього судового засідання, а якщо попереднє судове засідання не проводиться, до початку розгляду справи по суті із долученням відомостей про неможливість отримання таких доказів особисто стороною або іншою особою, яка бере участь у справі (ч. 1 ст. 137 ЦПК України 2004 року).

Ухвалою від 28 квітня 2017 року суд першої інстанції відкрив провадження у справі та призначив її до судового розгляду на 5 травня 2017 року, після чого судові засідання неодноразово відкладалися. Попереднє судове засідання у справі не проводилося.

З 21 червня 2019 року Вінницький місцевий центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги надає ОСОБА_1 професійну правничу допомогу у справі. За дорученням центру від 6 жовтня 2020 року №527 представництво інтересів ОСОБА_1 у суді здійснює адвокат Казеко О.І.

ОСОБА_1 не подав суду першої інстанції жодних доказів на підтвердження своїх позовних вимог і не звертався до суду з відповідною заявою про витребування таких доказів. Також у справі відсутні дані про те, що ОСОБА_1 або його представник були обмежені судом в ознайомленні з матеріалами справи.

В силу ч.ч. 1, 5 ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Ризики технічної неможливості участі в відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Із положень ч. 2 ст. 211 ЦПК України слідує, що учасники справи повідомляються про місце, дату і час судового засідання судом.

Порядок повідомлення учасників справи про дату, час і місце розгляду судового засідання встановлений ст.ст. 128-130 ЦПК України, відповідно до яких судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку. Якщо учасник справи перебуває під вартою або відбуває покарання у виді довічного позбавлення волі, позбавлення волі на певний строк, тримання у дисциплінарному батальйоні військовослужбовців, обмеження волі, арешту, повістка та інші судові документи вручаються йому під розписку адміністрацією місця утримання учасника справи, яка негайно надсилає розписку та письмові пояснення цього учасника справи до суду.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи.

Як передбачено ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За змістом указаних процесуальних норм технічні проблеми, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, а також перша неявка в судове засідання позивача, якого належним чином оповіщено про час і місце судового розгляду, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, тягне за собою відкладення розгляду справи. У разі повторної неявки позивача в судове засідання позовна заява залишається без розгляду.

Отже, неявка позивача в судове засідання з поважних причин, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, унеможливлює вирішення позову по суті вимог.

Ухвалою від 20 листопада 2020 року суд першої інстанції призначив розгляд справи в судове засідання на 8 грудня 2020 року о 9 годині в режимі відеоконференції, проведення якої було доручено Державній установі «Вінницька установа виконання покарань (№1)».

Скриншот екрану комп`ютера (т. 1 а.с. 245) свідчить про те, що копію ухвали про проведення судового засідання в режимі відеоконференції було направлено на електронну пошту адвоката Казеко О.І. 26 листопада 2020 року копію цієї ухвали разом із судовою повісткою про виклик вручено ОСОБА_1 через адміністрацію установи виконання покарання, про що свідчить розписка (т. 1 а.с. 247).

Отже, ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, крім того, судом було забезпечено його безпосередню участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Із протоколу судового засідання від 8 грудня 2020 року (т. 2 а.с. 2) та технічного запису слідує, що головуючий відкрив судове засідання в режимі відеоконференції о 9 годині 17 хвилин. Позивач ОСОБА_1 перебував на відеозв`язку, водночас, адвокат Казеко О.І. в судове засідання не з`явилася. Суд оголосив перерву у судовому засіданні, натомість, у подальшому відеозв`язок не був відновлений через технічні проблеми.

За таких обставин суд першої інстанції не відклав розгляд справи, а розглянув її по суті заявлених позовних вимог.

Суд першої інстанції не дотримався приписів ст. 223 ЦПК України, водночас, ця невідповідність не вплинула на правильність вирішення справи, тому в силу ч. 2 ст. 376 ЦПК України ухвалене судом рішення не може бути скасоване.

Інших порушень норм процесуального права судом не допущено.

Оскільки в позові ОСОБА_1 відмовлено, то відповідно до ст. 141 ЦПК України суд правомірно поклав на нього судовий збір.

3.Висновки суду апеляційної інстанції

Рішення суду ґрунтується на повно і всебічно досліджених обставинах справи та ухвалено з додержанням норм матеріального права, а тому підстав для його скасування в межах доводів апеляційної скарги не вбачається.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 381, 382, 384, 389, 390 ЦПК України,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 8 грудня 2020 року та додаткове рішення Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 30 грудня 2020 року без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді: О.І. Ярмолюк

А.В. Купельський

Т.О. Янчук

Головуючий у першій інстанції Бондар О.О.

Доповідач Ярмолюк О.І. Категорія 30