Справа №295/1547/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.06.2021 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого судді Кузнєцова Д.В.,

при секретарі Карпішиній С.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

08 лютого 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду із указаним позовом про стягнення заборгованості.

Свої вимоги ОСОБА_1 обґрунтовує тим, що 01.07.2020 року вона надала в борг ОСОБА_2 кошти в розмірі 75 000,00 грн. для купівлі автомобіля марки Kia, модель Picanto, про що відповідач власноручно написала розписку. Остаточною датою повернення коштів було 31.12.2020 року. За словами позивача, станом на день пред`явлення позовної заяви борг не повернуто, відповідач на телефонні дзвінки не відповідає та від зустрічі ухиляється, автомобіль на позивача згідно умов розписки не переоформлений. З огляду на викладене у позові, ОСОБА_1 просить визнати за нею право власності на автомобіль марки Kia, модель Picanto, 2004 року випуску, номер шасі НОМЕР_1 , сірого кольору, який був вказаний у розписці як заставне майно.

Ухвалою судді Богунського районного суду м. Житомира Кузнєцова Д.В. від 14.04.2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, від представника позивача ОСОБА_3 надійшла заява про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги визнає.

Відповідно до положень п. 1 ч. 2 ст. 49, ч. 1 ст. 206 ЦПК України відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Частиною шостою статті 263 ЦПК України передбачено, що якщо одна із сторін визнала пред`явлену до неї позовну вимогу під час судового розгляду повністю або частково, рішення щодо цієї сторони ухвалюється судом згідно з таким визнанням, якщо це не суперечить вимогам статті 206 цього Кодексу.

Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Таким чином, суди не вправі покласти в основу свого рішення лише факт визнання позову відповідачем, не дослідивши при цьому всі обставини справи.

Тобто повинно мати місце не лише визнання позову, а й законні підстави для задоволення позову (позиції Верховного Суду у постановах від 15 червня 2020 року у справі №588/1311/17, від 15 липня 2020 року у справі №524/10054/16).

Згідно з положеннями статті 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема, із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не впливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Статтею 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Вивчивши й дослідивши матеріали справи суд вважає, що визнання відповідачем позову порушує права та інтереси іншої особи, а відтак дійшов висновку про необхідність відмови у прийнятті визнання відповідачем позовних вимог та продовження судового розгляду справи.

Так, судом встановлено, що на виконанні в Богунському відділі державної виконавчої служби у місті Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) перебувають виконавчі провадження №58790721 та №60735949 про стягнення з ОСОБА_2 коштів на користь держави, у яких стягувачем є Головне управління Державної фіскальної служби у Житомирській області.

За змістом ч.ч. 3, 5 ст. 53 ЦПК України якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Враховуючи предмет та підстави позову, характерних спірних правовідносин, суд дійшов висновку про наявність підстав для залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Головне управління Державної фіскальної служби у Житомирській області. На думку суду, враховуючи наявність виконавчих проваджень, у яких ГУ ДФС у Житомирській області виступає стягувачем, а ОСОБА_2 боржником, рішення суду у даній справі про задоволення позову може вплинути на право управління ДФС задовольнити свої вимоги у виконавчих провадженнях за рахунок майна відповідача у справі (боржника за виконавчими провадженнями).

Керуючись ст.ст. 53, 206 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у прийнятті визнання ОСОБА_2 позову та продовжити судовий розгляд справи.

Залучити до участі у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Головне управління Державної фіскальної служби в Житомирській області.

Встановити третій особі десятиденний строк з дня отримання копії ухвали для подання письмових пояснень щодо позову або відзиву, які мають відповідати вимогам частин третьої - шостої ст. 178 ЦПК України. Одночасно з подачею пояснень на позовну заяву або відзиву третя особа надає суду докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються аргументи та міркування на підтримку або заперечення щодо предмета позову, а також документи, що підтверджують надіслання (надання) пояснень і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя