Справа № 308/6536/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 червня 2021 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Дослідивши матеріали позовної заяви приходжу до наступного висновку:

Зі змісту позовної заяви вбачається, що відповідачем по справі заявлено ОСОБА_2 , місце проживання кого вказано: АДРЕСА_1 .

Частина 6 ст. 187 ЦПК України яка передбачає, що у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Так, судом було направлено відповідні запити з метою встановлення зареєстрованого місця проживання відповідача по справі.

Згідно відповіді наданої відділом реєстрації місця проживання Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, на відповідний запит суду, відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрованим по м. Ужгород не значиться.

Відповідно до відомостей, що містяться в довідці наданій відділом обліку та моніторингу інформації місця проживання ГУДМС України в Закарпатській області, на відповідний запит суду, зареєстроване місце проживання відповідача по справі ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_2 , зареєстровано 21.12.2001 року.

Відповідно до довідки Великобичківської селищної ради Рахівського району, Закарпатської області, відомості щодо зареєстрованого місця проживання відповідача ОСОБА_3 , у виконкомі вказаної селищної ради відсутні. Разом із тим у довідці вказано, що картотека про реєстрацію громадян зареєстрованих, або які перебувають на території селища Великий Бичків є в наявності з 2013 року, доступу до Єдиного демографічного реєстру виконком не має.

Слід зазначити, що з 4 квітня 2016 року набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України від 02.03.2016 № 207 «Про затвердження Правил реєстрації місця проживання та Порядку передачі органами реєстрації інформації до Єдиного державного демографічного реєстру», що встановлює нові правила реєстрації місця проживання громадян. Функцію з реєстрації місця проживання передано до виконавчих органів територіальних громад, відтак підрозділи міграційної служби припинили здійснення реєстрації місця проживання.

Процесуальний закон визначає підсудність справ, встановлюючи відповідні правила визначення суду, який має право розглядати справу. Відповідно до ст.27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом, за винятком позовів, передбачених ст. 28 ЦПК України.

Згідно положень ч.2 ст. 28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Відповідно до ч.9 ст.28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

З матеріалів позовної заяви встановлено, що така не містить обґрунтування підстав згідно яких позивач, звернувся саме до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.

Позивач зазначає, що у неї та відповідача дітей від шлюбу нема. При цьому місцем проживання позивача є АДРЕСА_3 . Належного підтвердження проживання відповідача за адресою, що зазначено в позовній заяві суду не надано.

Так до позовної заяви додано лише витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, згідно якого відповідач ОСОБА_2 є власником квартир, що знаходить за адресою: АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_1 , які сформовані відповідно 12.10.2020 та 12.09.2020 р.р.

Окрім того відсутнє підтвердження того, що між сторонами існує домовленістю про розгляд справи саме Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» визначено, що місцем перебування фізичної особи є адміністративно-територіальна одиниця, на території якої особа проживає строком менше шести місяців на рік. Місцем проживання фізичної особи є адміністративно-територіальна одиниця, на території якої особа проживає строком понад шість місяців на рік.

Реєстрація місця проживання або місця перебування - внесення інформації до Єдиного державного демографічного реєстру про місце проживання або місце перебування особи із зазначенням адреси, за якою з особою може вестися офіційне листування або вручення офіційної кореспонденції. Документи, до яких вносяться відомості про місце проживання та місце перебування особи, - паспорт громадянина України, тимчасове посвідчення громадянина України, посвідка на постійне проживання, посвідка на тимчасове проживання, посвідчення біженця, посвідчення особи, яка потребує додаткового захисту, посвідчення особи, якій надано тимчасовий захист, довідка про звернення за захистом в Україні.

Позовна заява не містить обґрунтування щодо підстав звернення до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області за правилами альтернативної чи виключної підсудності, і такий позов повинен пред`являтися за загальними правилами територіальної підсудності відповідно до положень ст.27 ЦПК України.

Статтею 8 ЗУ "Про судоустрій і статус суддів", як одну із засад організації судової влади проголошено право на повноважний суд, що передбачає розгляд справи у суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом, та суддею, який визначається згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону. Процесуальними кодексами визначаються вимоги до складу суду.

Відповідно до положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Наведене свідчить про те, що дана справа не підсудна Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області.

Відповідно до ч. 9 ст.187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду. Згідно з ч. 3 ст. 31 ЦПК України, передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Враховуючи те, що останнє відоме зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_2 , зареєстровано 21.12.2001 року, приходжу до висновку, що справу слід надіслати за підсудністю до Рахівського районного суду Закарпатської області ( 90600, м. Рахів, вул. Карпатська, 15).

Керуючись ст. 31,187, 260, 261, 353 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу №308/6536/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, передати за підсудністю до Рахівського районного суду Закарпатської області ( 90600, м. Рахів, вул. Карпатська, 15), в порядку, встановленому статтею 31 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош