Справа №359/1781/20
Провадження №2/359/454/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

4 лютого 2021 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого Борця Є.О.,

за участю секретаря судового засідання Шеремет А.І.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

за участю представників позивача ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю відповідача ОСОБА_4 ,

за участю представника відповідача ОСОБА_6 ,

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про поділ житлового будинку,

встановив:

1. Короткий виклад доводів пред`явленого позову.

1.1. В лютому 2020 року ОСОБА_1 звернулась з вказаним позовом та посилалась на те, що вона була власницею житлового будинку по АДРЕСА_1 . 12 вересня 2008 року позивач уклав з ОСОБА_4 договір дарування частини житлового будинку, за яким ОСОБА_1 відчужила у власність відповідача 3/5 частки в житловому будинку по АДРЕСА_1 , що складались з коридору 1-1 площею 7,4 кв.м., санвузла 1-2 площею 2,4 кв.м., санвузла 1-3 площею 4,6 кв.м., котельні 1-4 площею 6,6 кв.м., житлової кімнати 1-8 площею 14,0 кв.м., житлової кімнати 1-9 площею 14,2 кв.м., житлової кімнати 1-10 площею 23,0 кв.м., коридору 1-11 площею 11,3 кв.м. та кухні 1-12 площею 18,1 кв.м. У власності позивача залишились 2/5 частки у вказаному житловому будинку, що складаються з житлової кімнати 1-5 площею 42,3 кв.м., житлової кімнати 1-6 площею 14,1 кв.м. та житлової кімнати 1-7 площею 14,0 кв.м. Між сторонами склались вкрай неприязні відносини, які унеможливлюють спільне користування спірним житловим будинком.

1.2. Тому ОСОБА_1 просила суд припинити право спільної часткової власності на житловий будинок по АДРЕСА_1 ; виділити у власність позивача частину житлового будинку площею 70,4 кв.м., що складається з житлової кімнати 1-5 площею 42,3 кв.м., житлової кімнати 1-6 площею 14,1 кв.м. та житлової кімнати 1-7 площею 14,0 кв.м.; виділити у власність ОСОБА_4 іншу частину житлового будинку площею 101,6 кв.м., що складається з коридору 1-1 площею 7,4 кв.м., санвузла 1-2 площею 2,4 кв.м., санвузла 1-3 площею 4,6 кв.м., котельні 1-4 площею 6,6 кв.м., житлової кімнати 1-8 площею 14,0 кв.м., житлової кімнати 1-9 площею 14,2 кв.м., житлової кімнати 1-10 площею 23,0 кв.м., коридору 1-11 площею 11,3 кв.м. та кухні 1-12 площею 18,1 кв.м.

2. Ставлення учасників судового процесу до пред`явленого позову.

2.1. У судовому засіданні ОСОБА_1 , її представники ОСОБА_2 та ОСОБА_3 підтримують позов та наполягають на його задоволенні.

2.2. ОСОБА_4 та його представник ОСОБА_6 не визнають позов та заперечують проти його задоволення. В обґрунтування своїх заперечень вони посилаються на те, що до житлового будинку була добудована прибудова «а-3», яка складається з приміщень 1-І площею 5,1 кв.м., 1-ІІ площею 11,2 кв.м., 1-ІІІ площею 4,2 кв.м. та 1-IV площею 1,3 кв.м. Вказана прибудова є самочинною. Ця обставина виключає можливість поділу в натурі житлового будинку. Тому ОСОБА_4 та його представник ОСОБА_6 просять суд відмовити у задоволенні позову.

3. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

3.1. ОСОБА_1 була власницею житлового будинку з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 . Ця обставина підтверджується копією свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 10 вересня 2008 року (а.с.9) та копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №20180053 від 10 вересня 2008 року (а.с.10).

3.2. З копії технічного паспорту на житловий будинок від 10 вересня 2008 року (а.с.43-49) вбачається, що домоволодіння по АДРЕСА_1 складалось з житлового будинку «А-1», а також гаражу «Б», ганку «а-2», колонки питної «К», колонки питної «Л», ями вигрібної «М», огорожі №1, хвіртки №2, воріт №3, №4 та огорожі №5. Житловий будинок «А-1» з коридору 1-1 площею 7,4 кв.м., санвузла 1-2 площею 2,4 кв.м., санвузла 1-3 площею 4,6 кв.м., котельні 1-4 площею 6,6 кв.м., житлової кімнати 1-5 площею 42,3 кв.м., житлової кімнати 1-6 площею 14,1 кв.м., житлової кімнати 1-7 площею 14,0 кв.м., житлової кімнати 1-8 площею 14,0 кв.м., житлової кімнати 1-9 площею 14,2 кв.м., житлової кімнати 1-10 площею 23,0 кв.м., коридору 1-11 площею 11,3 кв.м. та кухні 1-12 площею 18,1 кв.м.

3.3. 12 вересня 2008 року ОСОБА_1 уклала з відповідачем договір дарування частини житлового будинку (а.с.12), за яким вона відчужила у власність ОСОБА_4 3/5 частки в домоволодінні по АДРЕСА_1 . Зі змісту інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №201639607 від 25 лютого 2020 року (а.с.7-8) вбачається, що на підставі вказаного договору за ОСОБА_1 було зареєстровано право власності на 2/5 частки, а за відповідачем - на 3/5 частки в житловому будинку з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 .

3.4. Спірні правовідносини регулюються главою 26 «Право спільної власності» розділу І «Право власності» книги третьої «Право власності та інші речові права» ЦК України.

4. Норми права та стала судова практика, якими керується суд при вирішенні спору.

4.1. Відповідно до ч.1, ч.2 ст.355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Воно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності.

4.2. Згідно з ч.1 ст.356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

4.3. Відповідно до ч.1, ч.2 ст.367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. В такому випадку право спільної часткової власності на майно припиняється.

4.4. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України пп.«б» п.2 та п.7 постанови №7 від 4 жовтня 1991 року «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», судам підвідомчі спори, пов`язані з правом приватної власності на жилий будинок, зокрема про виділ частки з будинку (поділ будинку), що є спільною власністю (частковою чи сумісною). У спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з урахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась. При поділі жилого будинку суд зобов`язаний зазначити в рішенні, яка відокремлена (ізольована після переобладнання) частина будинку конкретно виділяється і яку частку в будинку вона складає, а також, які підсобні будівлі передаються власнику.

4.5. Згідно з п.4 розділу «Загальні положення» Інструкції з ведення погосподар-ського обліку в сільських, селищних та міських радах, затвердженої наказом Державної служби статистики України №56 від 11 квітня 2016 року, домоволодінням є житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, які розташовані на одній земельній ділянці.

4.6. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

4.7. Згідно з п.3, п.4 ч.5 ст.12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неуперед-женість, роз`яснює у випадках необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

5. Норми права, якими керується суд при вирішенні спору.

5.1. Встановлено, що між сторонами по справі склався порядок користування житловим будинком по АДРЕСА_1 : ОСОБА_1 користується житловою кімнатою 1-5 площею 42,3 кв.м., житловою кімнатою 1-6 площею 14,1 кв.м. та житловою кімнатою 1-7 площею 14,0 кв.м., тоді як відповідач користується коридором 1-1 площею 7,4 кв.м., санвузлом 1-2 площею 2,4 кв.м., санвузлом 1-3 площею 4,6 кв.м., котельнею 1-4 площею 6,6 кв.м., житловою кімнатою 1-8 площею 14,0 кв.м., житловою кімнатою 1-9 площею 14,2 кв.м., житловою кімнатою 1-10 площею 23,0 кв.м., коридором 1-11 площею 11,3 кв.м. та кухнею 1-12 площею 18,1 кв.м. Загальна площа приміщень, якими користується позивач, становить 70,4 кв.м., а загальна площа приміщень, якими користується ОСОБА_4 , складає 101,6 кв.м. Однак 2/5 часткам в житловому будинку відповідає загальна площа в розмірі 68,8 кв.м. (172,0 : 5 х 2), а 3/5 часткам в житловому будинку - загальна площа в розмірі 103,2 кв.м. Ці обставини свідчать про те, що ОСОБА_1 користується приміщеннями, загальна площа яких перевищує її 2/5 частки в житловому будинку, тоді як відповідач користується приміщеннями, загальна площа яких є меншою, ніж його 3/5 частки. У випадку здійснення поділу в натурі житлового будинку за варіантом, обраним позивачем, на ОСОБА_1 повинен бути покладений обов`язок відшкодувати відповідачу грошову компенсацію за відхилення від його частки в житловому будинку. Визначення розміру такої компенсації потребує проведення судової будівельно-технічної експертизи. Тому у виконання вимог п.3, п.4 ч.5 ст.12 ЦПК України суд роз`яснив ОСОБА_1 , її представникам ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що вони мали право заявити клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи. З цією метою у судовому засіданні, що проводилось 28 грудня 2020 року, навіть було оголошено перерву. Однак у наступному судовому засіданні, призначеному на 4 лютого 2021 року, ОСОБА_1 , її представники ОСОБА_2 та ОСОБА_3 несподівано відмовились від подачі клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи. Така процесуальна бездіяльність учасників судового процесу, що полягає в ухиленні від виконання ними обов`язку, передбаченого ч.1 ст.81 ЦПК України, об`єктивно перешкоджає поділу в натурі спірного житлового будинку.

5.2. Крім того, домоволодіння по АДРЕСА_1 складається не тільки з житлового будинку «А-1», а також гаражу «Б», ганку «а-2», колонки питної «К», колонки питної «Л», ями вигрібної «М», огорожі №1, хвіртки №2, воріт №3, №4 та огорожі №5. У випадку, якщо буде здійснений поділ в натурі лише житлового будинку, належність інших господарських будівель та споруд залишиться не визначеною. Чинним цивільним законодавством не передбачена можливість поділу в натурі лише частини домоволодіння. Тому у виконання вимог п.3, п.4 ч.5 ст.12 ЦПК України суд неодноразово роз`яснював ОСОБА_1 , її представникам ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що вони мали право подати заяву про часткову зміну пред`явленого позову, в якій визначити порядок поділу в натурі господарських будівель та споруд по АДРЕСА_1 . Однак позивач, йогопредставники ОСОБА_2 та ОСОБА_3 проігнорували роз`яснення суду та не вжили вказаний процесуальний захід.

5.3. З огляду на це суд вважає, що за наведених вище умов підстави для поділу в натурі житлового будинку по АДРЕСА_1 відсутні. Тому у задоволенні позову ОСОБА_1 належить відмовити.

5.4. З копії технічного паспорту на житловий будинок (а.с.13-19) вбачається, що прибудова «а-3», яка складається з приміщень 1-І площею 5,1 кв.м., 1-ІІ площею 11,2 кв.м., 1-ІІІ площею 4,2 кв.м. та 1-IV площею 1,3 кв.м., а також гараж «Б» є об`єктами самочинного будівництва. В такому випадку поділ в натурі домоволодіння по АДРЕСА_1 здійснюється без урахування вказаних приміщень. Тому суд критично оцінює посилання ОСОБА_4 та його представника ОСОБА_6 на неможливість поділу спірного домоволодіння до узаконення самочинно побудованих приміщень.

6. Розподіл судових витрат.

6.1. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

6.2. ОСОБА_1 сплатила судовий збір в розмірі 840 гривень 80 копійок. Ця обставина підтверджується квитанцією (а.с.4). У задоволенні пред`явленого нею позов відмовлено в повному обсязі.

6.3. З огляду на це суд вважає, що підстави для відшкодування позивачу судових витрат відсутні.

Керуючись п.2 ч.1, ч.3 ст.258, абз.1 ч.6 ст.259, ст.ст.263-265, ч.6 ст.268 ЦПК України, суд

вирішив:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про поділ житлового будинку відмовити.

Повний текст рішення суду складений 15 лютого 2021 року.

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Суддя

Бориспільського міськрайонного суду Є.О. Борець