Провадження № 2/643/513/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2021 року м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Харченко А.М.

за участю секретаря Бабельника І.В.

представника позивача адвоката Гринченко Т.М.

представника відповідача адвоката Лучко Д.В.

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши в відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Харченко А.М.,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 , треті особи - Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Поляк Дмитро Васильович, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння.

18.12.2019 року ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова Букреєвою І.А. прийнято до провадження зазначену справу та призначено підготовче засідання.

За розпорядженням керівника апарату суду № 01-08/636 від 11.08.2020 року проведено повторний автоматичний розподіл справи, справу передано на розгляд судді Харченко А.М

30.06.2021 відповідач ОСОБА_1 повторно звернулася до суду з заявою про відвід головуючого судді Харченко А.М., яке підтримав в судовому засіданні її представник, з тих підстав, що суддя Харченко А.М. відмовила у клопотанні про зупинення провадження у справі, прийнятті зустрічного позову, виклику свідків. Вважає, що відмова у прийнятті до розгляду її зустрічного позову по суті є відмовою відповідачу у праві на доступ до правосуддя. Також зазначила, що при розгляді заяви про відвід слід виходити саме з суб`єктивної оцінки сторони у справі щодо дій головуючого у справі. А саме, якщо сторона має сумнів в безсторонності судді, хоча об`єктивно це нічим не підкріплено, то практика Європейського суду з прав людини наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд.

Представник позивача адвокат Гринченко Т.М. в підготовчому судовому засіданні заперечувала проти заяви про відвід, оскільки раніше у задоволенні відводу судді було відмовлено і черговий відвід є зловживання процесуальними правами відповідача.

Частиною третьою статті 40 ЦПК України визначено, якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може брати участь в розгляді справи і підлягає відводу, зокрема, якщо він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи, або якщо є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість або необ`єктивність.

Згідно з ч.4 ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Положеннями п. 2.5. Бангалорських принципів поведінки суддів передбачено, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини, відображеної, зокрема, в рішеннях у справі Фей проти Австрії, Ветштайн проти Швейцарії, Пуллар проти Сполученого Королівства, Білуха проти України, наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

В рішеннях у справах Ветштайн проти Швейцарії та Ферантелі та Сантанжело проти Італії Європейським судом з прав людини висловлювалась позиція, згідно якої при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Як зазначено в рішенні Європейського Суду з прав людини у справі Де Куббер проти Бельгії, правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться.

В рішеннях у справах Ветштайн проти Швейцарії та Кастілло Альгар проти Іспанії Європейським судом з прав людини також зазначалось, що важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві.

Таким чином, сам факт недовіри особи може створити враження необ`єктивності та упередженості судді при розгляді справи, а відтак в майбутньому стане причиною недовіри до об`єктивності, справедливості, неупередженості та законності судового рішення у цій справі та сумніву щодо реалізації права особи на справедливий судовий розгляд.

Оцінюючи доводи ОСОБА_1 , викладені в її заяві про відвід, суд приходить до висновку, що вказані доводи як окремо, так і в сукупності, не є такими, що об`єктивно свідчать про наявність необ`єктивності та упередженості судді Харченко А.М.

Разом з тим, враховуючи, що розгляд цивільної справи по суті не розпочатий, з метою забезпечення права ОСОБА_1 на розгляд її справи незалежним і безстороннім судом та усунення побоювань з боку ОСОБА_1 щодо неупередженості та об`єктивності головуючого судді, які можуть призвести до затягування розгляду справи, суд вважає за можливе задовольнити заявлений ОСОБА_1 відвід.

Зазначений висновок відповідає позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеній в ухвалі від 04 лютого 2020 року у справі № 908/137/18.

Керуючись ст. ст. 36 41 ЦПК України,

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Харченко А.М. при розгляді цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи - Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Поляк Дмитро Васильович, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння - задовольнити.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Харченко А.М.