УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.07.2021 року Суддя Київського районного суду м. Харкова Губська Я.В., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Харківської міської ради (м.Харків, м-н Конституції 7) про визнання права власності в порядку спадкування за законом та встановлення фактів, що мають юридичне значення-

ВСТАНОВИВ:

18.06.2021 року до Київського районного суду м.Харкова надійшла зазначена позовна заява. Ухвалою суду від 25 червня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Так, Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (статті 55, 124), а статтею 18 Закону України від 7 липня 2010 року № 2453-VI "Про судоустрій і статус суддів" (далі - Закон № 2453-VI) визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Суди мають враховувати, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950, далі - Конвенція 1950 року), а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Разом з тим, Європейський суд з прав людини в рішенні від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» та у рішенні від 30 травня 2013 року «Наталія Михайленко проти України» зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Тому, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суди повинні перевірити дотримання позивачем вимог, передбачених ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

В поданій до суду позовній заяві, всупереч вимогам ст. 175 ЦПК України не було зазначено: докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.1 ст. 9 Закону «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Кошти за оплату судового збору повинні бути перераховані за реквізитами: отримувач коштів: ГУК Харків обл/мХар Київськ/22030101, код отримувача: 37874947, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), МФО: 899998, рахунок отримувача: UA0020654, код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: судовий збір, у призначенні платежу платником повинно бути вказано: *;101; РНОКПП платника; слова "судовий збір", Київський районний суд м. Харкова.

Згідно вимог Закону України «Про судовий збір» позивач повинен оплатити судовий збір за подання усіх позовних вимог, як немайнового характеру кожної вимоги, так і майнового. Відповіднодо ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як вбачалось з матеріалів справи позивачем було заявлено 2 вимоги немайнового характеру (про встановлення факту спільного проживання як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу та встановлення факту постійного проживання на час відкриття спадщини).

Відповідно до п.2 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір складає 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб,що на 2021 рік складає 908,00 грн., тобто позивачу слід було сплатити судовий збір у розмірі 1816 грн. (908,00*2) за 2 вимоги немайнового характеру. З долученої до матеріалів справи квитанції 0.0..1 від 15.06.2021 року вбачалось, що позивачем було сплачено 454,00 грн. за вимогу про встановлення факту, тобто позивачу слід було доплатити різницю в розмірі 1362,00 грн. (1816,00 грн.-454,00 грн.)

Також, позивачем було заявлено дві вимоги майнового характеру (про визнання за нею права власності в порядку спадкування на 7/84 часток будинку буд. АДРЕСА_1 та визнання права власності в порядку спадкування на 7/84 часток та 7/42 часток, а всього на 21/84 часток будинку буд. АДРЕСА_1 ), за подання яких також підлягав сплаті судовий збір. Згідно наданого позивачем звіту про оцінку майна вартість об`єкта оцінки буд. АДРЕСА_1 становить 1 148 215 грн. Позивачем була заявлена вимога майнового характеру про визнання права власності на 28/84 часток вищевказаного будинку та визначена ціна позову 382 737 грн.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позову майнового характеру судовий збір складає 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що складає 908, 00 грн. на 2021 рік) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що складає 11350,00 грн. на 2021 рік).

З долученої до матеріалів справи квитанції № 0.0..1 від 15.06.2021 року вбачалось, що позивачем було сплачено 957 грн. за 1 вимогу майнового характеру про визнання за нею права власності в порядку спадкування на 7/84 часток будинку буд. АДРЕСА_1 (1% від 95684,58 грн.), тобто позивачу слід було доплатити судовий збір за другу вимогу в загальному розмірі 2871 грн. (1914,00 +957,00) та долучити оригінал квитанції про сплату судового збору.

30.06.2021 року на адресу надійшла заява позивача про усунення недоліків на 21 арк. (заява про уточнення позовних вимог для суду, оригінал квитанції про сплату судового збору №0.0..1 від 15.06.2021 року на 454,00 грн. та копія заяви про уточнення позовних вимог для відповідача), однак недоліки позову, вказані в ухвалі від 25.06.2021 позивачем не було усунуто в повному обсязі, судовий збір в повному обсязі не сплачений. Крім того, позивачем у уточненій позовній заяві перелічені додатки, які додаються до заяви, проте, згідно акту Київського районного суду м. Харкова від 30.06.2021 року, при розкритті конверта з вищевказаною позовною заявою вказаних в додатку документів не виявлено.

Тому, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суди повинні перевірити належність справ до їх юрисдикції, а також дотримання позивачем вимог, передбачених ст.ст. 175, 177 ЦПК України. Відсутність даних обставин перешкоджає суду для відкриття провадження з дотриманням вимог процесуального законодавства та призначення справи з врахуванням строків розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач у встановлений судом строк не виконає всі перелічені в статтях 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України вимоги, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, подану заяву слід вважати неподаною та повернути позивачу.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258-261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Харківської міської ради (м.Харків, м-н Конституції 7) про визнання права власності в порядку спадкування за законом та встановлення фактів, що мають юридичне значення- вважати неподаною та повернути позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Позивач має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення позивачу даної ухвали суду.

Ухвала виготовлена та підписана 01.07.2021 року.

Суддя: