ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/854/21
Провадження № 2/210/892/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"25" червня 2021 р. м. Кривий Ріг
Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:
головуючого-судді Ступак С.В.,
секретаря судового засідання Доценко В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кривому Розі цивільну справу за уточненим позовом ОСОБА_1 до Кредитної спілки «Перше кредитне товариство», третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Металургійний відділ державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про скасування арешту з майна, -
15 лютого 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Металургійний відділ державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про скасування арешту з майна.
30 березня 2021 року позивачем ОСОБА_1 до суду було подано уточнену позовну заяву до Кредитної спілки «Перше кредитне товариство», третя особа Металургійного відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про скасування арешту з майна , в якій позивач просила суд зняти (скасувати) арешт з усього нерухомого та рухомого майна яке залишилося після смерті її батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , включаючи домоволодіння розташованого за адресою: АДРЕСА_1 ) який було накладено у виконавчому провадженні за №12924366, на виконання судового наказу №2н-8623 виданого від 09.10.2007 року Приморським районним судом м. Одеса, реєстраційний номер обтяження нерухомого майна № 9200409.
06.08.2021 року позивач звернулась до Металургійного відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) з заявою про зняття арешту з майна, у зв`язку зі смертю батька та вступ в права наслідування, на яку їй було надано відповідь, що виконавче провадження знищено та рекомендовано звернутись до суду із позовною заявою.
Крім того позивач у позові зазначила, що її право власності наразі незаконно та безпідставно порушено, адже вона не має права отримати свідоцтво про право на спадщину належного їй спадкового майна, яке вона успадкувала після смерті її батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . У зв`язку з чим, позивач звернулася до суду з вказаним позовом та просила його задовольнити у повному обсязі.
Ухвалою судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 17 лютого 2021 року відкрито провадження по вказаній справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін. (а.с.24)
Крім того, 17 березня 2021 року державний виконавець Металургійного відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Гвоздецька О. звернулась до суду з клопотанням про визнання їх неналежним відповідачем та залучення в якості третьої особи, в обґрунтування клопотання зазначила, що відповідно до Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» №5 від 03.06.2016 року: відповідачами в справі про зняття арешту з майна є боржник, особа в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізовано. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, має бути залучений відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках передбачених законом, виконують судові рішення.
30 березня 2021 року на адресу суду надійшла уточнена позовна заява ОСОБА_1 до Кредитної спілки «Перше кредитне товариство», третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Металургійний відділ державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про скасування арешту з майна та клопотання про зміну первісного відповідача у справі на належного.
Ухвалою суду від 08 квітня 2021 року прийнято до розгляду уточнену позовну заяву.
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, про день та час розгляду справи повідомлялася належним чином, на адресу суду 25 травня 2021 року надійшла заява, в якій остання просила суд проводити розгляд вказаної справи без її участі позивача, заявлені позовні вимоги просила суд задовольнити у повному обсязі. (а.с.77)
Представник Відповідача по справі Кредитної спілки «Перше кредитне товариство» в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом направлення судових повісток за вказаною в позові адресою знаходження, що підтверджується наявними в матеріалах справи рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення які надійшли на адресу суду 11 червня 2021 року та 17 червня 2021 року. (а.с.79, 80)
Суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що застосовуючи положення ч.4 ст.10 Цивільно-процесуального кодексу України, ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" при розгляді справи, ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу,та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A.v.Spain). Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору.
Згідно ч.8 ст.178 ЦПК України - у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Представник третьої особи Металургійного відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного регіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомляв. 25 червня 2021 року від державного виконавця Металургійного відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного регіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Гвоздецької О.В. надійшла заява, в якій остання просила суд проводити розгляд вказаної справи без участі представника третьої особи.
У відповідності до вимог ст.ст.280-281 ЦПК України, з урахуванням особливостей, встановлених для розгляду справ в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, суд вважає за можливе вирішити справу в заочному порядку, з огляду на те, що відповідач повідомлялася про перебування в провадженні суду даної справи. Однак у встановлений судом термін відзив на позовну заяву та/або клопотання про розгляд справи з викликом сторін, - не подала.
Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів.
Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
В тому числі, суд враховує вимоги ст. 80 ЦПК України, зокрема достатність доказів для вирішення справи, наданих до суду.
У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи та оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, приходить до наступних висновків.
Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ч.1 ст.49 ЦПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами.
Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_2 , про що Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Інгулецькому та Металургійному районах у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) зроблено відповідний актовий запис №31, що підтверджується копією Свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_1 від 04.01.2020 року. (а.с.11)
14 жовтня 2004 року ОСОБА_3 та ОСОБА_2 уклали Договір дарування частини домоволодіння, відповідно до п. 1 вказаного Договору ОСОБА_3 подарувала, а ОСОБА_2 прийняв у дар при підписанні вказаного договору 2/5 частини домоволодіння під АДРЕСА_1 , а саме: в житловому будинку А-1: коридор1 площею 3,3 кв.м., кухня 2-1 площею 5,7 кв.м., житловою кімнатою 2-2 площею 9,6 кв.м., глинобитний сарай В, дощату вбиральну Ж, що входить в склад домоволодіння, яке в цілому з глинобитного, житлового будинку А-1, саманного, обкладеного цеглою, житлового будинку Е-1: шлака-блочного гаражу Д; дощатої вбиральні Ж; глибинного сараю В; дощатої вбиральні Г, паркану 1-5, водо колонки 1 розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . Вказаний договір посвідчений приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Огняником А.М. та зареєстровано в реєстрі за №3090. (а.с.16)
Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, інформаційна довідка №225504175 від 25.09.2020 року, встановлено, що ОСОБА_2 на праві спільної часткової власності, у розмірі 2/5 частка, належить житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 . Реєстратором Дніпропетровської філії державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України 30.10.2009 року здійснено обтяження за номером 9200409, за постановою Дзержинського відділу державної виконавчої служби Криворізького міського управління юстиції від 30.10.2009 року про арешт всього майна боржника, якою накладено арешт на майно ОСОБА_2 . (а.с. 13-14)
Згідно акту про вилучення виконавчих проваджень для знищення від 04.02.2016 року на підставі розпорядження керівника відділу №2 від 05.01.2016 року виконавче провадження №12924366 було знищено. (а.с.34-35)
Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на майно померлого, зокрема на 2/5 частину будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .
Постановою державного нотаріусу Третьої криворізької державної нотаріальної контори Риковою Т.В. 29 вересня 2020 року, відмовлено ОСОБА_1 , у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке залишилося після смерті її батька гр.. ОСОБА_2 , 1963 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 . Відмова державного нотаріуса обґрунтована тим, що відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єктів №225504175 від 25.09.2020 року, наявний запис про обтяження всього нерухомого майна №9200409 ОСОБА_2 . (а.с. 12)
Судом встановлено, що спір виник з деліктних зобов`язань спадкодавця на стадії виконавчого провадження та внаслідок невиконаних зобов`язань відбулось обмеження майнових прав спадкоємців, які врегульовані нормами Цивільного кодексу України, а також регулюються положеннями ЗУ «Про виконавче провадження».
Відповідно до ст. 24 ЦК України фізичною особою є людина як учасник цивільних відносин.
Згідно ч. 1, ч.2 та ч. 4 ст. 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент Її народження та припиняється у момент її смерть.
Відповідно до ч.1 ст. 30 ЦК України цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними.
Отже правосуб`єктність (цивільна правоздатність та дієздатність) боржника ОСОБА_2 , припинилася у момент його смерті, тобто ІНФОРМАЦІЯ_4 . Таким чином, відповідно до ст.ст. 46, 47 ЦПК України, з цього моменту припинилась і його цивільна процесуальна правоздатність та дієздатність.
Згідно пункту 9.8 Порядку роботи з документами в органах державної виконавчої служби затвердженого наказом Міністерства юстиції від 25.12.2008 року № 2274/5 (в редакції чинній на час виникнення правовідносин) строки зберігання переданих до архіву виконавчих проваджень та здавальних описів (завершених виконавчих проваджень) становлять 3 (три) роки, після чого вони підлягають знищенню.
Згідно частини першої та другої статті 50 Закону України «Про виконавче провадження» (який був чинний на час виникнення правовідносин) у разі закінчення виконавчого провадження, повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, арешт, накладений на майно боржника, знімається, скасовуються інші вжиті державним виконавцем заходи примусового виконання рішення, а також провадяться інші дії, необхідні у зв`язку із завершенням виконавчого провадження. Завершене виконавче провадження не може бути розпочате знову, крім випадків, передбачених цим Законом.
У разі якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника.
Відповідно частини першої та другої статті 60 Закону України «Про виконавче провадження» (який був чинний на час виникнення правовідносин) особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.
У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна, арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника.
Відповідно до пункту другого Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майно, що не належить боржнику (речове право ні чуже майно).
Отже, на даний час в наслідок відсутності виконавчого провадження за яким було накладено арешт на 2/5 частини домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , не можливо дослідити виконавче провадження.
Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод (1950 р.), ратифікованою Законом від 17.07.1997р. №475/97-ВР, зокрема ст.1 Першого протоколу до неї (1952 р.) передбачено право кожної фізичної чи юридичної особи безперешкодно користуватися своїм майном, не допускається позбавлення особи її власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Згідно п.1 ч.1 ст.12 Закону України «Про виконавче провадження» виконавчі документи можуть бути пред`явлені до примусового виконання протягом трьох років, крім посвідчень комісій по трудових спорах та виконавчих документів, за якими стягувачем є держава або державний орган, які можуть бути пред`явлені до примусового виконання протягом трьох місяців.
Отже, в аспекті вищевказаних положень Закону України «Про виконавче провадження», після закриття вказаних виконавчих проваджень, строки пред`явлення до виконання виконавчих листів сплили.
Окрім цього, за статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» визнається право людини на доступ до правосуддя, а за статтею 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою.
Відповідно до ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Статтею 1218 ЦК України, передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно норм ч. 5 ст.1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Крім того, з аналізу ч.3 ст.1296 ЦК України слідує, що відсутність свідоцтва про право па спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
В розумінні ч.1 ст.1282 ЦК України спадкоємці несуть відповідальність за зобов`язаннями спадкодавця в межах дійсної вартості спадкового майна, що перейшло до них.
Відповідно до ч.1 ст.319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Згідно з приписами ч.ч.1, 2 ст.321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не можу бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.
Нормами статті 391 ЦК України, передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Згідно ч.1 ст.1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.
Як встановлено в судовому засіданні, арешт на спірний будинок було накладено органом виконавчої служби у 2009 році, 18.01.2012 року державним виконавцем було винесено постанову про закінчення виконавчого провадження на підставі п.4 ч.1 ст.49 Закону України «Про виконавче провадження», оскільки виконавчий документ було скасовано ухвалою Приморського районного суду м. Одеси за №2с-302/11 від 15.01.2011 року, на даний час виконавче провадження не здійснюється, а відтак потреби в арешті не існує. На теперішній час, наявність цього обтяження (арешту) будинку, перешкоджає позивачу в оформленні спадщини, що відкрилась після смерті батька ОСОБА_2
Таким чином, аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд приходить до висновку про те, що підстав для перебування під арештом 2/5 спірного будинку, за адресою: АДРЕСА_1 , на даний час не існує, а наявність накладеного обтяження майна порушує права позивача, що дає підстави для задоволення позову, оскільки, іншим шляхом відновити порушені права позивача неможливо.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 319, 321, 391 ЦК України, Закону України «Про виконавче провадження», керуючись Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст.1-13, 18, 43, 49, 64, 76, 77-81, 89, 95, 228, 229, 235, 258, 259, 263-265, 354 ЦПК України, суд -
Уточнений позов ОСОБА_1 до Кредитної спілки «Перше кредитне товариство», третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Металургійний відділ державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про скасування арешту з майна задовольнити.
Зняти (скасувати) арешт з усього нерухомого та рухомого майна яке залишилося після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , який було накладено у виконавчому провадженні за №12924366, на виконання судового наказу №2н-8623 виданого від 09.10.2007 року Приморським районним судом м. Одеса, реєстраційний номер обтяження нерухомого майна № 9200409.
Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня його проголошення через Дзержинський суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Відомості про учасників справи згідно п.4 ч.5 ст.265 ЦПК України:

- позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 ;

- відповідач: Кредитна спілка «Перше кредитне товариство» (код ), місцезнаходження за адресою: місто Одеса, вулиця Базарна, будинок 104.

Суддя: С. В. Ступак