КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер апеляційного провадження: 22-ц/824/2966/2021
У Х В А Л А

25 лютого 2021 року м. Київ

Справа № 370/1226/15-ц

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді-доповідача Ящук Т.І.,

суддів Немировської О.В., Махлай Л.Д.

за участю секретаря судового засідання Кравченко Н.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , та заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 про відвід суддів Ящук Т.І., Немировської О.В.

у справі за позовом ОСОБА_4 - фізичної особи суб`єкта підприємницької діяльності до ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про стягнення грошових коштів,

за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_6 , фізичної особи суб`єкта підприємницької діяльності ОСОБА_4 про визнання недійсним договору про відступлення права вимоги за договором купівлі-продажу частки у статутному фонді товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Каміла»

та за зустрічним позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 , ОСОБА_6 про визнання договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі недійсним,

встановив:

Рішенням Макарівського районного суду Київської області від 05 вересня 2016 року задоволено позовні вимоги за первісним позовом ОСОБА_4 - фізичної особи суб`єкта підприємницької діяльності.

Стягнуто з громадянина Республіки Білорусь ОСОБА_6 на користь ФОП ОСОБА_4 грошові кошти в розмірі 20 000 грн. за невиконання зобов`язань за договором поруки.

Стягнуто з громадян Республіки Білорусь ОСОБА_1 та ОСОБА_5 грошові кошти в розмірі 7 980 000 грн. як невиконане зобов`язання за договором купівлі-продажу частки в статутному капіталі ТОВ «ТД «Каміла» від 17 грудня 2014 року та договору про відступлення права вимоги за договором купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ «ТД «Каміла» від 05 травня 2015 року.

Стягнуто з громадян Республіки Білорусь ОСОБА_1 та ОСОБА_5 на користь ФОП ОСОБА_4 як відшкодування збитків від інфляції в розмірі 4 192 000 грн. за час прострочення після спливу 60 календарних днів з моменту вчинення правочину за договором купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ «ТД «Камілла» від 17 грудня 2014 року.

Стягнуто з громадян Республіки Білорусь ОСОБА_1 та ОСОБА_5 на користь ФОП ОСОБА_4 3 % процентів річних від простроченої суми, що становить 370 189,39 грн., за час прострочення після спливу 60 календарних днів з моменту вчинення правочину за договором купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ «ТД «Камілла» від 17 грудня 2014 року.

Стягнуто з ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 на користь ФОП ОСОБА_4 3 683, 23 грн. судових витрат.

У задоволенні зустрічних позовів ОСОБА_1 і ОСОБА_5 відмовлено.

Рішенням Апеляційного суду Київської області від 24 листопада 2017 року рішення Макарівського районного суду Київської області від 05 вересня 2016 року в частині задоволених вимог за первісним позовом скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення.

Стягнуто з громадянина Республіки Білорусь ОСОБА_6 на користь ФОП ОСОБА_4 грошові кошти в розмірі 20 000 грн. як невиконання зобов`язань за договором поруки.

Стягнуто з громадянина Республіки Білорусь ОСОБА_1 на користь ФОП ОСОБА_4 грошові кошти у розмірі 7 980 000 грн. як невиконане зобов`язання за договором купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ «ТД «Камілла» від 17 грудня 2014 року та договору про відступлення права вимоги за договором купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ «ТД «Камілла» від 05 травня 2015 року.

Стягнуто з громадянина Республіки Білорусь ОСОБА_1 на користь ФОП ОСОБА_4 як відшкодування збитків від інфляції в розмірі 4 192 000 грн. за час прострочення після спливу 60 календарних днів з моменту вчинення правочину за договором купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ «ТД «Камілла» від 17 грудня 2014 року.

Стягнуто з громадянина Республіки Білорусь ОСОБА_1 на користь ФОП ОСОБА_4 3 % річних від простроченої суми, що становить 370 189,39 грн. за час прострочення після спливу 60 календарних днів з моменту вчинення правочину за договором купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ «ТД «Камілла» від 17 грудня 2014 року.

Стягнуто з ОСОБА_1 та ОСОБА_6 на користь ФОП ОСОБА_4 судові витрати по 1 841,61 грн. з кожного.

У задоволенні позовних вимог ФОП ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про стягнення грошових коштів відмовлено.

У решті рішення Макарівського районного суду Київської області від 05 вересня 2016 року залишено без змін.

30 вересня 2019 року ОСОБА_7 подала апеляційну скаргу на рішення Макарівського районного суду Київської області від 05 вересня 2016 року, в якій також просила в порядку ч.3 ст. 370 ЦПК України скасувати рішення Апеляційного суду Київської області від 24 листопада 2017 року та постанову Апеляційного суду Київської області від 17 січня 2018 року (додаткове рішення).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 25 листопада 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_7 на рішення Макарівського районного суду Київської області від 05 вересня 2016 року в незміненій частині визнано неподаною та повернуто особі, яка її подала.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_7 на рішення Апеляційного суду Київської області від 24 листопада 2017 року та постанову Апеляційного суду Київської області від 17 січня 2018 року (додаткове рішення) у цій справі відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 18 листопада 2020 року касаційну скаргу ОСОБА_8 , подану її представником ОСОБА_9 , задоволено.

Ухвалу Київського апеляційного суду від 25 листопада 2019 року про визнання неподаною та повернення ОСОБА_8 апеляційної скарги на рішення Макарівського районного суду Київської області від 05 вересня 2016 року та про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_8 на рішення Апеляційного суду Київської області від 24 листопада 2017 року постанову Апеляційного суду Київської області від 17 січня 2018 року (додаткове рішення) скасовано, справу направлено до суду апеляційної інстанції для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження.

В судовому засіданні 25 лютого 2021 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_3 заявив про відвід суддів Ящук Т.І., Немировської О.В., посилаючись на те, що відповідно до звіту про розподіл від 03 грудня 2020 року, проведеного в рамках апеляційного провадження № 22-ц/824/15002/2020 у даній справі № 370/1226/15-ц, розподіл справи за апеляційною скаргою ОСОБА_8 на рішення Макарівського районного суду Київської області від 05 вересня 2016 року проводився шляхом обрання раніше визначеного судді-доповідача, а саме - судді Ящук Т.І.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 08.12.2020 у справі № 370/1226/15-ц було поновлено строк на апеляційне оскарження рішення Макарівського районного суду Київської області від 05 вересня 2016 року у справі № 370/1226/15-ц за апеляційною скаргою ОСОБА_8 в апеляційномупровадженні № 22-ц/824/15002/2020. При цьому, ухвалою Київського апеляційного суду від 18.01.2021 року у справі № 370/1226/15-ц було закінчено підготовчі дії та призначено справу № 370/1226/15-ц до розгляду, проте в апеляційному провадженні № 22-ц/824/2966/2021.

Посилаючись на вищевикладене, оскільки в апеляційному провадженні № 22- ц/824/2966/2021, у рамках якого на даний час призначено засідання - авторозподіл між суддями Київського апеляційного суду не проводився, натомість звіт про авторозподіл від 03.12.2020 року містить номер апеляційного провадження 22-ц/824/15002/2020, що не може вважатись таким, що належним чином визначає склад суду в рамках апеляційного провадження № 22-ц/824/2966/2021.

Також в судовому засіданні 25 лютого 2021 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_3 заявив про відвід суддів Ящук Т.І., Немировської О.В., посилаючись на те, що судді Ящук Т.І. та Немировська О.В. допустили ряд порушень норм чинного законодавства України при розгляді справи №370/1226/15 за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу Макарівського районного суду Київської області від 30.07.2020 року, а також, враховуючи те, що суддям відомо про наявність скарги ОСОБА_1 на них до ВРП, вважає, що судді Ящук Т.І. та Немировська О.В. не можуть об`єктивно та неупереджено розглядати справу №370/1226/15 за апеляційної скаргою ОСОБА_8 .

Вивчивши матеріали справи, вислухавши думку учасників справи, колегія суддів дійшла висновку, що у задоволенні заяв про відвід суддів слід відмовити на підставі наступного.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 33 ЦПК України, визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених у частині другій статті 14 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ. Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою суддя-доповідач. Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою документообігу суду (п.п 1-4 п.15 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України у редакції Закону № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року).

З матеріалів справи вбачається, що 03 грудня 2020 року до Київського апеляційного суду надійшла цивільна справа № 370/1226/15-ц за апеляційною скаргою ОСОБА_8 , яка подана представником ОСОБА_9 , на рішення Макарівського районного суду Київської області від 05 вересня 2016 року у даній справі.

Згідно з протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду, із занесенням інформації до системи автоматичного розподілу, судову справу - єдиний унікальний номер справи: 370/1226/15-ц, номер апеляційного провадження: 22-ц/824/15002/2020 передано судді-доповідачу Ящук Т.І., судді, які входять до складу колегії: Чобіток А.О., Немировська О.В. на підставі п. 2.3.43-2.3.48 положення про автоматизовану систему документообігу суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 08 грудня 2020 року поновлено скаржнику строк на апеляційне оскарження та відкрито апеляційне провадження у справі ун. № 370/1226/15-ц (апеляційне провадження № 22-ц/824/15002/2020).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 18 січня 2021 року справу ун. № 370/1226/15-ц призначено до розгляду в судове засідання на 25 лютого 2021 року на 11-00 год. (апеляційне провадження № 22-ц/824/2966/2021).

З викладеного вбачається, що відбулась перереєстрація номеру апеляційного провадження з № 22-ц/824/15002/2020 на № 22-ц/824/2966/2021, унікальний номер залишився не змінним.

Відповідно до протоколу автоматизованої зміни складу колегії суддів від 23.02.2021 року у зв`язку з запланованою відпусткою судді Чобіток А.О. на дату призначення справи, суддю Чобіток А.О. замінено на суддю Махлай Л.Д.

У заяві про відвід суддів представник ОСОБА_1 - ОСОБА_3 посилався на порушення порядку визначення складу суду для розгляду справи, оскільки не проводився авторозподіл справи між суддями в апеляційному провадженні №22-ц/824/2966/2021.

Наказом Державної судової адміністрації України від 20 серпня 2019 року № 814 затверджено Інструкцію з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, яка визначає загальні правила ведення діловодства в місцевих та апеляційних судах України, регламентує порядок роботи з документами з моменту їх надходження чи створення до знищення в установленому порядку або передачі до державної архівної установи.

Інструкція встановлює порядок автоматизованої (електронної) обробки, обліку та контролю документів, судових справ за допомогою автоматизованої системи документообігу суду (далі - АСДС) і ведення діловодства в паперовій формі.

Реєстрація документа - сукупність дій, пов`язаних із фіксуванням факту створення або надходження документа, шляхом присвоєння унікального номера із записом у реєстраційних формах необхідних відомостей про документ, які проводяться з метою забезпечення їх обліку, контролю за виконанням і оперативним використанням наявної в документі інформації (розділ І Інструкції (загальні положення).

Згідно з п. 2 розділу ІІ цієї Інструкції реєстрація в АСДС здійснюється відповідно до вимог Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30, із змінами (далі - Положення про АСДС).

Пунктом 15 розділу ІІ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, кожній судовій справі (кримінальному провадженню) надається єдиний унікальний номер, який формується відповідно до Положення про АСДС.

АСДС може автоматично формуватися номер провадження судової справи, необхідний для діловодства відповідного суду (п. 16 розділу ІІ Інструкції).

Згідно з п.4, 6 розділу VІ Положення про АСДС, кожній судовій справі (кримінальному провадженню) надається єдиний унікальний номер, який автоматично формується АСДС під час реєстрації першого процесуального документу, на підставі якого може бути відкрите провадження у справі (включаючи перший процесуальний документ, отриманий судом по кримінальному провадженню на стадії досудового слідства) та який залишається незмінним незалежно від руху судової справи (кримінального провадження): проходження справи в інстанціях, надходження за підсудністю з іншого суду будь-якої юрисдикції, повторного надходження після належного оформлення або після скасування судового рішення по справі судом вищої інстанції тощо. Інші номери судових справ (кримінальних проваджень), окрім єдиного унікального номеру судової справи, так як і надання судовій справі (кримінальному провадженню) більше одного номеру не допускаються.

Пунктом 7 розділу VІ Положення про АСДС визначено, що автоматично формує номер судового провадження, необхідний для діловодства відповідного суду. Структура номеру створюється за єдиним шаблоном та містить три цифрові групи, розділені крапкою: код суду, що прийняв справу до провадження, відповідно до Класифікатора судів, затвердженого ДСА України (три цифри), номер провадження по цій справі в цьому суді за порядком (дві цифри), та єдиний унікальний номер судової справи.

Згідно з п. 1 розділу VІІІ Положення про АСДС розподіл судових справ, здійснюється модулем автоматизованого розподілу виключно в автоматизований спосіб (без участі посадових осіб) під час реєстрації в суді передбачених законом процесуальних документів, на підставі інформації, внесеної уповноваженими особами суду до АСДС та до підсистеми обліку кадрів.

Відповідно до п.3 розділу VІІІ Положення про АСДС , визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи або матеріалів кримінального провадження здійснюється модулем автоматизованого розподілу шляхом: 1) первісного розподілу справи; 2) додаткового визначення суддів; 3) передачі судової справи на розгляд палати, об`єднаної або Великої Палати Верховного Суду; 4) заміни судді в колегії або основного судді; 5) повторного розподілу справи; 6) передачі судової справи раніше визначеному судді, колегії суддів, палаті або об`єднаній палаті.

Відповідно до п. 1.6. Прикінцевих Положень про автоматизовану систему документообігу суду, затверджене рішенням Ради суддів України 26.11.2010 року № 30, у редакції рішення Ради суддів України від 02 березня 2018 року № 17, автоматизований розподіл судових справ в судах загальної юрисдикції до їх підключення до модулю автоматизованого розподілу та інших підсистем здійснюється за правилами автоматизованого розподілу, зазначеними в редакції цього Положення від 15.09.2016 року з урахуванням положень процесуального закону та з використанням програмного забезпечення, розробленого Адміністратором.

Отже, законодавець передбачив формування колегії суддів для розгляду справ у апеляційному суді, так само як і заміну судді, який з поважних причин не може брати участі у розгляді справи (перебування судді у відпустці, на лікарняному, у відрядженні чи закінчення терміну повноважень), із залученням інших суддів цього суду, виключно автоматизованою системою документообігу за принципом вірогідності.

Враховуючи вищезазначені вимоги вказаних нормативних актів, не вбачається порушення порядку визначення судді для розгляду справи, оскільки в даному випадку відбулась перереєстрація номеру апеляційного провадження щодо справ, не розглянутих станом на 31 грудня 2020 року (залишок), що є необхідним для діловодства Київського апеляційного суду та ведення обліково-статистичної роботи, яка здійснюється автоматичною системою АСЕД «Апеляція» відповідальними працівниками суду на початку поточного року.

Перереєстрація номеру апеляційного провадження не створює підстав для нового автоматичного розподілу справи між суддями, а тому порушень порядку визначення судді для розгляду справи не вбачається.

Також не підлягає задоволенню заява представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 про відвід суддів Ящук Т.І. та Немировської О.В., заявлений з тих підстав, що на вказаних суддів ОСОБА_1 подана скарга до Вищої Ради Правосуддя у зв`язку з розглядом апеляційної скарги ОСОБА_6 , тому він вважає, що судді не можуть об`єктивно та неупереджено розглядати дану справу №370/1226/15 за скаргою ОСОБА_8 .

Згідно зі ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Відповідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлено публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно п. 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, безсторонність має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" зазначено, що "у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду". Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного". Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але "вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими".

З огляду на викладене та виходячи із підстав заявленого відводу, суд дійшов висновку, що заява про відвід не підлягає задоволенню, оскільки не встановлено підстав, передбачених ст. 36 ЦПК України, які б перешкоджали приймати участь у розгляді даної справи чи свідчили б про упередженість суддів.

Отже, оскільки підстав для встановлення будь-якої прямої чи побічної зацікавленості суддів Ящук Т.І., Немировської О.В. в результатах справи, або інших обставин, що викликають сумнів в їх неупередженості або об`єктивності під час розгляду даної цивільної справи не встановлено, у задоволенні заяви про відвід слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 36 - 40 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , поданої представником ОСОБА_2 , та заяви представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 про відвід суддів Ящук Т.І., Немировської О.В. - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - доповідач: Ящук Т.І.

Судді: Немировська О.В.

Махлай Л.Д.