Апеляційне провадження № 22-ц/824/7123/2021
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2021 року м. Київ

Унікальний номер справи 369/4018/20

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Шахової О.В., суддів: Вербової І.М., Поліщук Н.В., за участю секретаря судового засідання Кузнєцової В.В.,

сторони справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 ,

на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 22 лютого 2021 року, постановлену в приміщенні суду під головуванням судді Дубас Т.В., -

В С Т А Н О В И В:

У березні 2020 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 22 лютого 2021 року по справі призначено судову психологічну експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання:

1) Чи був спроможний позивач ОСОБА_1 з урахуванням його вікових особливостей, емоційного стану, індивідуально-психологічних властивостей, рівня розумового розвитку та умов мікросоціального середовища (залежність, погроза, омана тощо) усвідомлювати реальний зміст власних дій та повного мірою свідомо керувати ними і передбачати їх наслідки на момент укладання договору купівлі-продажу спірної квартири (15.09.2017 р.), а саме: чи могла гліома головного мозку, діагностована на початку січня 2018 року розміром близько 4 см, існувати на момент укладання договору купівлі-продажу спірної квартири (15.09.2017 р.), враховуючи темп її розвитку та динаміку відповідно до висновку лікаря, та чи могла вона впливати на індивідуально-психологічний стан підекспертної особи?

2) На які функції головного мозку впливає гліома головного мозку в лівій лобній ділянці та які первинні функції її прояву (втрата короткостркової пам`яті, швидка стомлюваність, розсіяна увага, неможливість зосередитись, сонливість, тощо) та як вона могла вплинути на характерні особливості поведінки підекспертної особи в момент укладання договору купівлі-продажу спірної квартири (15.09.2017 р.)

Провадження у справі зупинено до отримання висновку експерта.

Не погодившись з ухвалою суду, представник відповідача подав апеляційну скаргу і, вказуючи на порушення норм процесуального права, просить ухвалу суду скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, зокрема, що призначена психологічна експертиза не стосується предмету та підстав спору. В своїй позовній заяві позивач не мотивував підставами його звернення психічну недієздатність керувати своїми діями та не зазначав про наявність у нього будь-яких психічних чи психологічних відхилень.

Підстави позову не були змінені в суді. Також в позові не було зазначено інформації з приводу наявності нотаріальної заяви ОСОБА_3 про визнання факту, що відповідач купувала квартиру за власні кошти.

Судове рішення не відповідає стандартам мотивованого рішення.

Судом порушено принцип рівності та змагальності сторін, оскільки відповідачу не було надано можливості поставити свої запитання експерту.

Також суд безпідставно зупинив провадження у справі, оскільки вказане призведе до затягування розгляду справи. Зазначає, що ніщо не заважало позивачу провести таку експертизу до пред`явлення позову.

У відзиві на апеляційну скаргу представник позивача - ОСОБА_4 просила апеляційну скаргу відповідача залишити без задоволення, а ухвалу суду без змін.

Вказувала, що ухвала суду про призначення експертизи напряму стосується предмета позову, не є остаточним рішенням, відповідачем не наведено жодного аргументу на користь того, що призначення та проведення судової експертизи будь-яким чином порушить її права.

Вважає, що судом не порушено принцип рівності сторін, оскільки в судовому засіданні 22.02.2021 представник відповідача лише заперечив проти задоволення вказаного клопотання, однак не скористався своїм правом для відкладення розгляду справи у зв`язку з необхідністю підготовки власних питань для експерта.

Вважає, що призначення експертизи, з питань, які в ній заявлені має пряме відношення до предмета позову, з огляду на що, зупинення провадження у справі є вірною процесуальною дією суду, оскільки може мати суттєвий вплив на підсумкове рішення суду у вказаній справі.

Твердження відповідача у апеляційній скарзі про те, що позивач міг провести самостійно експертизу до подачі позову є безпідставними, оскільки проведення судової експертизи є правом учасника справи.

У судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник відповідача ОСОБА_5 підтримав доводи апеляційної скарги з підстав, викладених в ній. Просв ухвалу суду скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Представник позивача ОСОБА_4 заперечував проти задоволення апеляційної скарги, просив ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленого рішення, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1 ст. 81 ЦПК України).

Постановляючи ухвалу про призначення судової психологічної експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що поставлені на вирішення експерта питання стосуються предмета доказування та потребують спеціальних знань.

Апеляційний суд не погоджується з висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Згідно ч.ч.1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону ухвала суду першої інстанції про призначення у справі психологічної експертизи не відповідає з огляду на наступне.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб (стаття 7-1 Закону України «Про судову експертизу»).

Висновок експерта є одним із видів доказів і має відповідати критеріям належності і допустимості доказів. Тому розглядаючи клопотання про призначення експертизи суд має його задовольнити саме у випадку, якщо обставини, про з`ясування яких заявлене клопотання, мають значення для справи та якщо їх з`ясування потребує спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо та лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі.

Згідно із ч.3 ст.102 ЦПК України висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Відповідно до статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно із положеннями ст.103 ЦПК України у разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд.

Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Статтею 104 ЦПК України встановлені вимоги до змісту ухвали про призначення експертизи, згідно яких в ухвалі про призначення експертизи суд зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Окрім того, відповідно до п. 3.3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються такі дані: місце й дата винесення постанови чи ухвали; посада, звання та прізвище особи, що призначила експертизу (залучила експерта); назва суду; назва справи та її номер; обставини справи, які мають значення для проведення експертизи; підстави для призначення експертизи; прізвище експерта або назва експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; питання, які виносяться на вирішення експертові; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню (у тому числі порівняльних зразків та інших матеріалів, направлених експертові, або посилання на такі переліки, що містяться в матеріалах справи); інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм.

При цьому, судова експертиза призначається лише в разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено судом з призначенням відповідної судової експертизи.

Так, з матеріалів справи вбачається, що позивачем було заявлено вимогу про поділ спільного майна подружжя, а саме квартири АДРЕСА_1 .

Підставами вказаного позову в позовній заяві зазначено придбання квартири відповідачем у період перебування у шлюбі, відсутність згоди між колишнім подружжям щодо поділу вказаного майна та надання фактично позивачем коштів на придбання спірної квартири.

Відповідно до ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 22 лютого 2021 року по справі призначено судову психологічну експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання:

1) Чи був спроможний позивач ОСОБА_1 з урахуванням його вікових особливостей, емоційного стану, індивідуально-психологічних властивостей, рівня розумового розвитку та умов мікросоціального середовища (залежність, погроза, омана тощо) усвідомлювати реальний зміст власних дій та повного мірою свідомо керувати ними і передбачати їх наслідки на момент укладання договору купівлі-продажу спірної квартири (15.09.2017 р.), а саме: чи могла гліома головного мозку, діагностована на початку січня 2018 року розміром близько 4 см, існувати на момент укладання договору купівлі-продажу спірної квартири (15.09.2017 р.), враховуючи темп її розвитку та динаміку відповідно до висновку лікаря, та чи могла вона впливати на індивідуально-психологічний стан підекспертної особи?

2) На які функції головного мозку впливає гліома головного мозку в лівій лобній ділянці та які первинні функції її прояву (втрата короткостркової пам`яті, швидка стомлюваність, розсіяна увага, неможливість зосередитись, сонливість, тощо) та як вона могла вплинути на характерні особливості поведінки підекспертної особи в момент укладання договору купівлі-продажу спірної квартири (15.09.2017).

Системний аналіз заявлених позовних вимог ОСОБА_1 , а також постановленої ухвали суду першої інстанції дає підстави для висновку, що позивачем не було заявлено підстав для визнання договору купівлі-продажу недійсним.

Крім того, матеріали справи не місять заяви про зміну підстав чи предмета позову.

Таким чином, апеляційний суд вважає, що визначення психологічного стану позивача на правильний розгляд справи по суті спору не впливає, оскільки предмет та підстави заявленого позову не дають можливості вважати, що такий позов заявлений на підставі здатності усвідомлювати позивачем момент укладення договору купівлі-продажу спірного майна своїх дій.

Відповідно до положень п.6 ч.1 ст.374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

За таких обставин апеляційний суд доходить висновку, що ухвала суду першої інстанції не відповідає обставинам справи, постановлена з порушенням норм матеріального права і має бути скасована з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 381, 382 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 22 лютого 2021 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складений 5 липня 2021 року.

Суддя-доповідач

Судді: