Справа №403/126/21 провадження № 2/403/103/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 липня 2021 року смт.Устинівка

Устинівський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Атаманової С.Ю.,

при секретарі судового засіданні Дорошенко В.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в смт.Устинівка в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства «Устинівська лікарня» Устинівської селищної ради про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та стягнення компенсації моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Устинівського районного суду Кіровоградської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до відповідача Комунального некомерційного підприємства «Устинівська лікарня» Устинівської селищної ради (далі - КНП «Устинівська лікарня» Устинівської селищної ради) про: 1) визнання незаконним та скасування наказів КНП «Устинівська лікарня» Устинівської селищної ради від 07.04.2021 року №22-3B «Про визнання наказів такими, що втратили чинність» та від 07.04.2021 року №42-к «Про звільнення»; 3) поновлення ОСОБА_1 на посаді медичного директора КНП «Устинівська лікарня» Устинівської селищної ради з 07.04.2021 року; 4) стягнення з КНП «Устинівська лікарня» Устинівської селищної ради на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 07.04.2021 року по день ухвалення рішення судом; 5) стягнення з КНП «Устинівська лікарня» Устинівської селищної ради на користь позивача компенсації моральної шкоди в розмірі 20000,00 грн..

30.06.2021 року на електронну адресу суду від адвоката Гурової К.Т. надійшла заява про залучення до участі у справі, як правонаступника позивача ОСОБА_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , її чоловіка ОСОБА_2 та стягнення з відповідача на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу у розмірі 52611,60 грн. за період з 07.04.2021 року по 01.07.2021 року з огляду на право позивача до закінчення підготовчого засідання збільшити або зменшити розмір позовних вимог відповідно до п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України. На обгрунтування наявності підстав для залучення правонаступника позивача зазначила про те, що у справі заявлені вимоги про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та компенсації моральної шкоди, а також відсутні будь-які процесуальні перешкоди для перевірки законності оспорюваних наказів відповідача.

В підготовче засідання представник відповідача КНП «Устинівська лікарня» Устинівської селищної ради, будучи належним чином повідомленим, не з`явився. Згідно поданої до суду заяви прохав закрити провадження у справі з огляду на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 позивач ОСОБА_1 померла і спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

При вирішенні питання про наявність передбаченої законом підстави для закриття провадження у справі, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Зі змісту наданого 25.06.2021 року Устинівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) на запит суду повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть за №5, вбачається, що гр-нка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 55 років, про що Устинівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) було складено актовий запис про смерть №100 від 28.05.2021 року, який зареєстрований у Реєстрі 28.05.2021 року за №3; факт смерті ОСОБА_1 підтверджено остаточним лікарським свідоцтвом про смерть №2690 від 26.05.2021 року, виданим комунальним закладом «Кіровоградське обласне бюро судово-медичної експертизи» Долинське міжрайонне відділення судово-медичної експертизи Кіровоградської області; вилученим документом є паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий Устинівським РВ УМВС України в Кіровоградській області 23.07.1997 року.

Крім того, як вбачається із зазначеного вище Витягу, 28.05.2021 року були видані свідоцтво про смерть гр-нки ОСОБА_1 серія НОМЕР_2 та витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть для отримання допомоги на поховання від 28.05.2021 року.

Згідно положень ст.46 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Відповідно до ст.47 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Відповідно до ч.4 ст.25 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

За змістом ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст.1218 ЦК України).

Не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема: право на аліменти, пенсію, допомогу або інші виплати, встановлені законом (п.4 ч.1 ст.1219 ЦК України).

З огляду на викладене, право на визнання незаконними та скасування наказів КНП «Устинівська лікарня» Устинівської селищної ради від 07.04.2021 року №22-3B «Про визнання наказів такими, що втратили чинність» та від 07.04.2021 року №42-к «Про звільнення», а також право на поновлення на роботі нерозривно пов`язані з особою позивача ОСОБА_1 , як спадкодавця, оскільки є такими, що безпосередньо стосуються її прав, як працівника, в трудових правовідносинах з відповідачем по справі, а тому не допускають правонаступництва та не входять до складу спадщини.

Згідно зі ст.1227 ЦК України суми заробітної плати, пенсії, стипендії, аліментів, допомог у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відшкодування у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, інших соціальних виплат, які належали спадкодавцеві, але не були ним одержані за життя, передаються членам його сім`ї, а у разі їх відсутності - входять до складу спадщини.

Відповідно до ч.2 ст.235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Відповідно до правового висновку, викладеного в постанові Об`єднаної палати Верховного Суду від 10 жовтня 2019 року у справі №369/10046/18, середній заробіток за час вимушеного прогулу за своєю правовою природою не є заробітною платою, а є спеціальним видом відповідальності роботодавця за порушення трудових прав працівника та не входить до структури заробітної плати.

Системний аналіз зазначених вище правових норм дозволяє дійти висновку про те, що до складу спадкового майна входить лише присуджена судом до виплати спадкодавцю сума середнього заробітку за час вимушеного прогулу, однак право на його отримання та виплату згідно зі ст.1219 ЦК України до складу спадщини не входить.

Подібний за змістом правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду від 10 жовтня 2019 року у справі №223/793/17-ц.

За змістом ст.55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Таким чином, процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника, внаслідок чого він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Підставою процесуального правонаступництва є наступництво в матеріальних правовідносинах, внаслідок якого відбувається вибуття сторони (зокрема, внаслідок смерті), зі спірних правовідносин майнового характеру. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

З огляду на викладене, судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 , яка звернулась до суду з позовом про виплату їй середнього заробітку за час вимушеного прогулу, померла ІНФОРМАЦІЯ_1 під час підготовчого провадження у справі, тобто до ухвалення Устинівським районним судом Кіровоградської області рішення за результатами судового розгляду поданої нею до відповідача позовної заяви, яке згідно приписів п.1 ч.5 ст.265 ЦПК України могло містити висновок про задоволення позову чи відмову в позові повністю або частково щодо кожної з заявлених вимог, а тому передбачений ч.2 ст.235 КЗпП України середній заробіток за час вимушеного прогулу, на яку претендувала позивач ОСОБА_1 , не був належною їй до виплати сумою, оскільки між сторонами по справі існував спір про право на його отримання, а тому, враховуючи, що позивач ОСОБА_1 померла до ухвалення рішення у даній справі, вона є такою, що не набула права на виплату їй середнього заробітку за час вимушеного прогулу, а тому спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Оскільки сума середнього заробітку за час вимушеного прогулу не була нарахована чи стягнута за життя позивача ОСОБА_1 , то вказана сума в розумінні ст.1227 ЦК України не належала їй як спадкодавцю, внаслідок чого також не може передаватись членам сім`ї чи входити до складу спадщини.

Відповідно до положень ч.3 ст.1230 ЦПК України до спадкоємця переходить право на відшкодування моральної шкоди у випадку, якщо таке право було присуджено судом спадкодавцеві за його життя.

На дату смерті позивача ОСОБА_1 26.05.2021 року останній за рішенням суду не було присуджено право на відшкодування моральної шкоди у визначеному в позовній заяві розмірі 20000 грн. 00 коп., а тому підстави для переходу даного суб`єктивного права до спадкоємців позивача також відсутні.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.255 ЦПК України, враховуючи, що позивач по справі ОСОБА_1 померла і спірні правовідносини не допускають правонаступництва, оскільки нерозривно повязані з її особою, та стосуються прав, які позивач не набула за життя, підстави для здійснення судового провадження по розгляду цивільної справи за її позовом відсутні, а тому провадження у справі підлягає закриттю.

Відповідно до ч.2 ст.255 ЦПК України про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу.

За встановленої судом підстави для закриття провадження у справі, передбаченої п.7 ч.1 ст.255 ЦПК України, заява адвоката Гурової К.Т. в частині залучення до участі у справі ОСОБА_2 , як правонаступника позивача, задоволенню не підлягає.

З урахуванням невиконання адвокатом Гуровою К.Т. імперативних приписів ч.5 ст.49 ЦПК України щодо подання до суду доказів направлення копії заяви, передбаченої п.2 ч.2 цієї статті, та доданих до неї документів відповідачу, подана нею заява в частині стягнення з КНП «Устинівська лікарня» Устинівської селищної ради на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу у розмірі 52611 грн. 60 коп. не може бути предметом судового розгляду та підлягає поверненню адвокату Гуровій К.Т..

Керуючись ст.ст.49, 197, п.2 ч.2 ст.200, п.7 ч.1 ст.255, ст.ст.258, 260, 261, 353 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні заяви адвоката Гурової Карини Тельманівни в частині залучення ОСОБА_2 до участі у справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства «Устинівська лікарня» Устинівської селищної ради про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та стягнення компенсації моральної шкоди, як правонаступника позивача, - відмовити.

Провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства «Устинівська лікарня» Устинівської селищної ради про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та стягнення компенсації моральної шкоди - закрити.

Заяву адвоката Гурової Карини Тельманівни в частині стягнення з Комунального некомерційного підприємства «Устинівська лікарня» Устинівської селищної ради на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу у розмірі 52611 грн. 60 коп. повернути адвокату без прийняття її до розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (складення).

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому даної ухвали суду.

Відповідно до п.п.15.5 п.15 Розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається до Кропивницького апеляційного суду або через Устинівський районний суд Кіровоградської області.

Суддя С.Ю.Атаманова