Справа № 357/4783/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 червня 2021 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Кошель Б. І. ,

при секретарі - Нізова А. Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №6 м. Біла Церква цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Деснянська районна в м. Києві державна адміністрація, Одинадцята Київська державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання однією сім`єю, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із вказаною заявою, мотивуючи її тим, що 19.12.2006 року між матір`ю заявниці ОСОБА_2 та ОСОБА_3 було укладено шлюб, після реєстрації якого ОСОБА_1 разом з матір`ю та вітчимом проживали за адресою: АДРЕСА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати заявниці ОСОБА_2 . Зазначає, що з часу поховання мами, заявниця залишилася проживати разом з вітчимом, мали спільний бюджет, були пов`язані спільним побутом. Крім того, заявниця вказує, що здійснювала проведення ремонту у вищевказаній квартирі, оплату рахунків за комунальні послуги. ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 помер. Оскільки родичів, окрім неї у вітчима не було, питаннями з приводу поховання ОСОБА_3 займалась заявниця. Після смерті ОСОБА_3 заявниця фактично прийняла спадщину та звернулася до нотаріальної контори своєчасно. При зверненні до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, заявниці було відмовлено в зв`язку з відсутністю документів на підтвердження належності до кола спадкоємців. Просила встановити факт спільного проживання з ОСОБА_3 однією сім`єю більше п`яти років до дня відкриття спадщини.

Ухвалою суду від 11 травня 2021 вказану заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.

Заявниця та її представник в судове засідання не з`явились, про місце, час та дату розгляду справи повідомлені належним чином, представник заявниці подав до суду заяву про розгляд справи за їхньої відсутності, заяву підтримав у повному обсязі та просив її задовольнити.

Заінтересована особа Деснянська районна в м. Києві державна адміністрація в судове засідання не з`явилась, про місце, час та дату розгляду справи повідомлена належним чином, направила до суду клопотання про розгляд справи за відсутності її представника, також надала до суду письмові пояснення, в яких просила суд відмовити в задоволенні заяви, так як вона є безпідставною, оскільки заявником не надано належних доказів проживання з спадкодавцем.

Заінтересована особа Одинадцята Київська державна нотаріальна контора в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, причини неявки суду невідомі.

Суд, заслухавши пояснення свідків, оглянувши матеріали цивільної справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Так, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 народилась ОСОБА_1 , в місті Київ, її батьками записані - ОСОБА_5 та ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 /а.с. 4/.

19 грудня 2006 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 було укладено шлюб, який зареєстровано відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №2431, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_2 /а.с. 12/

ІНФОРМАЦІЯ_4 мати заявниці - ОСОБА_2 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерті серії НОМЕР_3 /а.с.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 /а.с. 15/.

З повідомлення про надання інформації Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори від 25 лютого 2020 №157/02-14 вбачається, що після смерті ОСОБА_3 з заявою про прийняття спадщини звернулась заявниця, на підставі якої була заведена спадкова справа №110/2020. Одночасно нотаріальною конторою було роз`яснено, що видати свідоцтво про право на спадщину за законом не можливо, у зв`язку із тим, що заявником не було надано нотаріусу жодних документів, які б підтверджували факт її спільного проживання із ОСОБА_3 за однією адресою разом на момент смерті останнього.

Заявниця стверджує, що вона постійно проживала із ОСОБА_3 однією сім`єю більше п`яти років за адресою: АДРЕСА_1 , вони були пов`язані спільним побутом та мали взаємні права та обов`язки, вели спільне господарство.

Однак, згідно довідки, виданої відділом з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дніпровської РДА від 19.12.2019 року, ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , з 19.10.1989 року по теперішній час /а.с. 65 звор. стор./

А також відповідно до довідки, виданої Управлінням адміністративних послуг Білоцерківської міської ради ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 /а.с. 6/.

Як вбачається з рапорту-характеристики від 07.10.2020 року, складеного ДОП сектору превенції відділу поліції №1 (з обслуговування житлового масиву «Лісовий», с. Биківня та військового містечка №161) Деснянського УП ГУНП у м. Києві старшим лейтенантом поліції Пархоменком О., ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , разом з вітчимом ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Судом також встановлено, що ОСОБА_3 працював в компанії ТОВ «НВО «ФІТОБІОТЕХНОЛОГІЇ» на посаді дизайнера з липня 2010 року по грудень 2019 року, що підтверджується характеристикою на дизайнера ТОВ «НВО «ФІТОБІОТЕХНОЛОГІЇ» ОСОБА_3 /а.с. 131/

Відповідно до вказаної характеристики, ОСОБА_3 проживав за адресою: АДРЕСА_1 , разом з дружиною ОСОБА_2 та її дочкою ОСОБА_6 .

Допитані у судовому засіданні свідки ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 засвідчили факт проживання однією сім`єю ОСОБА_1 та ОСОБА_3 разом за адресою: АДРЕСА_1 , більше п`яти років по день смерті ОСОБА_3 . Вказані свідки також зазначили, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 вели спільне господарство, мали спільний побут та бюджет, їх відносини свідки назвали сімейними.

Суд приймає до уваги покази свідків, які підтвердили, що заявниця ОСОБА_1 та ОСОБА_3 проживали однією сім`єю за адресою: АДРЕСА_1 , вели спільне господарство, оскільки у суду не має підстав ставити під сумнів достовірність і правдивість фактів, повідомлених свідками. Дані про заінтересованість свідків в результаті розгляду справи відсутні, їх показання об`єктивно підтверджуються та не суперечать іншим наданим доказам.

Відповідно до довідки №ЛСКО2N271 від 24 лютого 2020 року, виданої Ритуальною службою Спеціалізованого комунального підприємства «Спецкомбвнат ПКПО» м. Київ Лісове кладовище, ОСОБА_1 24 лютого 2020 року на кладовищі Лісовому ділянці №69, ряд 25, місце 5 на підставі свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 здійснила поховання померлого ОСОБА_3 /а.с.16/.

Також ОСОБА_1 , сплачувала за спожиті комунальні послуги в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується квитанціями про сплату комунальних послуг.

При вирішення спору суд виходить із наступного.

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Частиною 1 ст. 1258 ЦК України встановлено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

За змістом норм статей 1268 - 1269 ЦК України, порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Частиною 1 ст.1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до ч. 3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього кодексу, він не заявив про відмову від неї. У випадку, якщо спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, він має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини.

У випадку, якщо спадкоємець фактично постійно проживав із спадкодавцем на момент відкриття спадщини, проте у його паспорті відсутня відмітка про реєстрацію місця проживання разом із спадкодавцем, а також відсутні докази, визначені п. 3.22 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, спадкоємець має право звернутися до суду із заявою про встановлення факту постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Згідно з роз`ясненнями, що містяться у п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 № 7, виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому розглядаються заяви про встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Відповідно до п. 23 вказаної вище Постанови, якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

За ч. 3 ст.294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Пунктом 21 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила ч. 2 ст. 3 СК України. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки.

Пунктом 6 Рішення Конституційного Суду України від 03.06.1999 № 5-рп/95 встановлено, що до членів сім`ї належать особи, що постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, а й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт тощо.

Місцем проживання фізичної особи згідно з частиною першою статті 29 ЦК України є житловий будинок, квартира, інше приміщення, придатне для проживання в ньому (гуртожиток, готель тощо), у відповідному населеному пункті, в якому фізична особа проживає постійно, переважно або тимчасово.

Статтями 2, 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» передбачено, що реєстрація місця проживання чи місця перебування особи або її відсутність не можуть бути умовою реалізації прав і свобод, передбачених Конституцією, законами чи міжнародними договорами України, або підставою для їх обмеження.

Отже, відсутність реєстрації місця проживання заявника за місцем проживання спадкодавця не може бути доказом того, що він не проживав зі спадкодавцем, оскільки сама по собі відсутність такої реєстрації згідно зі статтею 2 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» не є абсолютним підтвердженням обставин про те, що спадкоємець не проживав зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, якщо обставини, встановлені частиною третьою статті 1268 ЦК України, підтверджуються іншими належними і допустимими доказами, які були надані позивачем, та оцінені судом.

Отже, для підтвердження прийняття спадщини має значення встановлення факту постійного проживання спадкоємця за законом чи заповітом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Згідно вимог частини 4 СК України сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Поняття сім`ї, сформульоване в цій статті, не містить такої обов`язкової ознаки сім`ї, як знаходження саме в зареєстрованому шлюбу. Сім`я розглядається як соціальний інститут і водночас як союз конкретних осіб. Сім`я є первинним та основним осередком суспільства. Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки, що й є ознаками сім`ї.

Конституційне право на особисту свободу дає підстави для висновку про те, що людина має право сама вибирати форму організації свого сімейного життя. Закон не може їй цього диктувати, як і того, з ким людина має проживати однією сім`єю, за винятком лише певних обмежень, які сформульовані у статті 3 Сімейного Кодексу України.

Аналізуючи зібрані у справі докази у їхній сукупності, з урахуванням наданих письмових доказів та допитаних свідків, суд прийшов висновку про доведеність заявлених вимог щодо встановлення факту проживання ОСОБА_1 однією сім`ю разом з ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Київ, більше п`яти років до дня смерті ОСОБА_3 .

Оскільки для встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю законом не визначено іншого, окрім судового порядку, а встановлення вказаного факту необхідно для прийняття спадщини, факт проживання однією сімєю ОСОБА_1 та ОСОБА_3 знайшов своє підтвердження у судовому засіданні, тому заява є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 29, 1268, 1270 ЦК України, ст. ст. 4, 12, 13, 76-81, 293, 273, 315-319, 354 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (адреса: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_5 ), разом із спадкодавцем ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, а саме до дня смерті ОСОБА_3 .

Рішення може бути оскаржене.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяБ. І. Кошель