Справа № 369/3576/17
Провадження № 2-во/369/36/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2021 року Києво-Святошинський районний суд Київської області вскладі:

головуючого судді - Усатова Д.Д.,

за участю секретаря - Житар А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Києві питання про виправлення описки у рішенні суду від 30 жовтня 2017 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Києво-Святошинського районного відділу державної виконавчої служби про зняття арешту з майна,-

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Києво-Святошинського районного відділу державної виконавчої служби про зняття арешту з майна.

Рішенням суду від 30.10.2017 року знято арешт з частини квартири АДРЕСА_1 , та належить на праві власності ОСОБА_1 , який було накладено постановою державної виконавчої служби у Києво-Святошинському районі Київської області про накладення арешту на майно боржника від 28.02.2006 року.

У лютому 2021 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про виправлення описки в судовому рішенні, оскільки по тексту рішення не зазначено реєстраційний номер обтяження, що унеможливлює виконання рішення суду.

Згідно ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

У зв`язку з відсутністю сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що в рішенні суду від 30.10.2017 року слід виправити описку, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

З огляду на рекомендації, викладені у п.19 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання.

Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

З огляду на правову позицію, викладену у постанові від 14.01.2019 у справі № 369/8367/16-ц, провадження № 61-10808св18, описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття. Верховний Суд зауважив, що суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Судом встановлено, що при виготовленні зазначеного рішення від 30.10.2017 року, судом було допущено описку, а саме по тексту рішення не зазначено реєстраційний номер обтяження, що унеможливлює виконання рішення суду.

Факт допущення зазначеної описки підтверджується матеріалами справи.

Вище приведені описки призводять до утруднення виконання рішення суду.

Таким чином, це є опискою в розумінні вимог ст. 269 ЦПК України, яка має бути виправлена.

Керуючись ст.269 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Виправити описку, допущену в рішенні суду від 30.10.2017 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Києво-Святошинського районного відділу державної виконавчої служби про зняття арешту з майна.

Абзац другий резолютивної частини рішення суду викласти в наступній редакції: «Зняти арешт з частини квартири АДРЕСА_1 , та належить на праві власності ОСОБА_1 , який було накладено постановою державної виконавчої служби у Києво-Святошинському районі Київської області про накладення арешту на майно боржника від 28.02.2006 року, реєстраційний номер обтяження: 2956739, зареєстровано:11.03.2006 р., підстава: арешт ДВС Києво-Святошинського району 18.02.2006 року».

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Д.Д.Усатов