Ухвала

02 липня 2021 року

м. Київ

справа № 700/722/17

провадження № 61-11899св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Русинчука М. М. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Крата В. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Сільськогосподарське приватне підприємство «Біле Озеро»,

третя особа - Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу Сільськогосподарського приватного підприємства «Біле Озеро» на рішення Лисянського районного суду Черкаської області від 19 лютого 2020 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 29 липня 2020 року,

ІСТОРІЯ СПРАВИ

У жовтні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до СПП «Біле Озеро», третя особа - Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області, про визнання недійсним договору оренди земельної ділянки та скасування державної реєстрації.

Короткий зміст судових рішень судів попередніх інстанцій

Рішенням Лисянського районного суду Черкаської області від 19 лютого 2020 року, залишеною без змін постановою Черкаського апеляційного суду від 29 липня 2020 року, позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково.

Визнано недійсною додаткову угоду до договору оренди земельної ділянки б/н укладеного на підставі державного акта на праві власності на земельну ділянку серії ЯГ № 0626807 від 16 серпня 2006 року між ОСОБА_1 та СПП «Біле Озеро».

Зобов`язано СПП «Біле Озеро» повернути ОСОБА_1 земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,6902 га в адміністративних межах Виноградської сільської ради Лисянського р-ну, Черкаської обл. з кадастровим номером :02:000:0075.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Аргументи учасників справи

У серпні 2020 року до Верховного Суду від представника СГПП «Біле озеро» надійшла касаційна скарга, у якій він, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення та постанову судів попередніх інстанцій у частині задоволених позовних вимог та ухвалити в цій частині нове рішення про відмову у задоволенні позову.

У касаційній скарзі заявник просить здійснювати розгляд справи за участю сторін.

Рух справи

Ухвалою Верховного Суду від 22 вересня 2020 року відкрито касаційне провадження у справі, витребувано матеріали справи із суду першої інстанції. Підставою касаційного оскарження заявник зазначає порушення судом норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, що апеляційний суд в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновків щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 червня 2020 року у справі № 145/2047/16-ц.

Заслухавши доповідь судді-доповідача про проведення підготовчих дій та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення судом касаційної інстанції, колегія суддів встановила відсутність підстав, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України. Тому колегія суддів, з урахуванням категорії та складності справи, призначає справу до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Щодо клопотання про участь у судовому засіданні

Європейський суд з прав людини вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачити відповідні юридичні норми (ZHUK v. UKRAINE, № 45783/05, § 32, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

У частині тринадцятій статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що виклик учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з урахуванням встановленої необхідності таких пояснень. Оскільки Верховним Судом не приймалось рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень, і така необхідність відсутня, тому в задоволенні клопотання необхідно відмовити.

Керуючись статтями 33, 34, 260, 400, 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Сільськогосподарського приватного підприємства «Біле Озеро» про участь у судовому засіданні відмовити.

Справу № 700/722/17 призначити до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: М. М. Русинчук

Н. О. Антоненко

В. І. Крат