УХВАЛА

про залишення заяви без руху

30 червня 2021 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Булах Є.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), в інтересах якої на підставі ордеру діє адвокат Пархоменко Юлія Вікторівна (місцезнаходження: 73003, м. Херсон, вул. Суворова, буд. 30, каб. 2), заінтересована особа відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (ЄДРПОУ невідомий, місцезнаходження: АДРЕСА_2 ) про встановлення факту належності правовстановлюючого документу, -

встановив:

24 червня 2021 року представник заявника звернулася до суду з заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документу, у якій просила встановити факт належності ОСОБА_1 на будинок АДРЕСА_3 на підставі свідоцтва про право на спадщину; звільнити заявницю від сплати судового збору у зв`язку з тим, що вона є малозабезпеченою особою.

Відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції заяву та протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.06.2021 року передано судді Булах Є.М. 25.06.2021 року.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Згідно п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, такі вимогам щодо її змісту. У разі невиконання цих вказівок заява вважається неподаною і повертається заявникові, про що суддя постановляє мотивовану ухвалу.

Відповідно до ч. 3 ст. 42 ЦПК України у справах окремого провадження учасниками справи є заявники, інші заінтересовані особи.

Права заінтересованих осіб знаходяться у юридичному зв`язку із суб`єктивними правами заявників і зумовлюються встановленням юридичного факту. Інтереси заінтересованих осіб можуть суперечити інтересам заявника. Отже, притягнення (вступ) цих заінтересованих осіб має важливе практичне значення, оскільки вони мають можливість у процесі розгляду справи про встановлення юридичного факту заявити про порушення чи оспорювання їхніх суб`єктивних прав.

За змістом заяви у якості заінтересованої особи заявником залучено відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, а тому заявнику слід обґрунтувати юридичний зв`язок суб`єктивних прав заявника та означеного відділу при встановленні цього юридичного факту, а також визначити коло заінтересованих осіб відповідно до Закону.

Також, заявниця звертаючись до суду із заявою суму судового збору за подання заяви про встановлення факту, що має юридичне значення не сплатила, просила звільнити її від сплати судового збору.

Відповідно до частини першої, третьої статті 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, а також зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних із розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Пунктом 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що суд може своєю ухвалою за клопотанням особи відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розмірі річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік.

Заявницею на підтвердження свого тяжкого матеріального стану додано відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків ДПС України про суми виплачених доходів №1029/С/21-22-51-02-08 від 10.06.2021 року з Херсонської ДПІ ГУ ДПС у Херсонській області, АР Крим та м. Севастополі, відповідно до якої за період з 01.10.2020 року по 31.03.2021 року інформації про доходи заявниці станом на 10.06.2021 року немає. Інших доказів на підтвердження майнового стану суду не надано.

Однак, зазначена довідка не є належними доказами того, що належний до сплати судовий збір перевищує 5 відсотків розміру річного доходу заявниці за попередній календарний рік, оскільки на підтвердження викладених обставин необхідно надати докази тяжкого матеріального становища (перебування на обліку в центрі зайнятості як безробітного, не отримання будь-яких соціальних виплат, довідка з податкової про отримані доходи за календарний рік, довідка з пенсійного органу щодо отриманої пенсії тощо) за попередній календарний рік, тобто з червня 2020 року по травень 2021 року, який передував зверненню із позовною заявою (червень 2021 року), у зв`язку із чим підстав, визначених законом, для звільнення заявника від сплати судового збору, судом не встановлено.

Так, відповідно ч. ч. 1, 2 статті 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно п. п.4 п.1 ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання заяви у справах окремого провадження, яка подана фізичною особою складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить у 2021 році 454, 00 грн.

Крім того, прохальна частина заяви викладена без конкретизації належність якого саме правовстановлюючого документу необхідно встановити юридичний факт.

Суд звертає увагу заявника, що в описовій частині заяви містяться неточності і неузгодженості з прохальною частиною, та не викладено мету, з якою необхідно встановити юридичний факт саме ОСОБА_1 .

За таких обставин, заява не може бути прийнята до провадження і заявнику необхідно надати строк для усунення виявлених недоліків.

Відповідно до статті 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без дотримання вимог викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При цьому суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Заявнику необхідно усунути вказані недоліки, та надати суду документи та докази, що усувають недоліки заяви, яку необхідно подати у кількості екземплярів, що відповідає кількості учасників справи.

На підставі ст. 185 ч.1 ЦПК України заява підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення вищевказаних недоліків з роз`ясненням того, що в разі їх не усунення у встановлений судом термін заява буде визнана неподаною та повернута особі, яка її подала.

Керуючись ст. 175, 185 ЦПК України, суддя, -

постановив:

Заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), в інтересах якої на підставі ордеру діє адвокат Пархоменко Юлія Вікторівна (місцезнаходження: 73003, м. Херсон, вул. Суворова, буд. 30, каб. 2), заінтересована особа відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (ЄДРПОУ невідомий, місцезнаходження: АДРЕСА_2 ) про встановлення факту належності правовстановлюючого документу залишити без руху.

Копію ухвали про залишення заяви без руху направити заявнику/ представнику.

Надати заявнику/ представнику строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Відповідно до п.3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є.М. Булах