УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2021 року м. Дніпро

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

Головуючого судді - Лукінова К.С.,

При секретарі Стерніцький С.В.

Учасники процесу: не з`явились

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Нестеченко Дмитра Сергійовича про перегляд заочного рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 28.07.2017 року у справі № 200/16110/15-ц за позовом публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом передачі у власність АТ «Дельта Банк», -

ВСТАНОВИВ:

До Бабушкінського районного суд міста Дніпропетровська надійшла заява представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Нестеченко Дмитра Сергійовича про перегляд заочного рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 28.07.2017 року у справі № 200/16110/15-ц за позовом публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом передачі у власність АТ «Дельта Банк».

Згідно протоколу передачі судової справи від 08 лютого 2021 року для розгляду зави визначено суддю Лукінову К.С. та передано судді для розгляду 08 лютого 2021 року згідно контрольного журналу судових справ і матеріалів, переданих для розгляду судді.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 09 лютого 2021 року заяву про перегляд заочного рішення прийнято до провадження та призначено судовий розгляд.

В обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення відповідач зазначав, що відповідач не отримувала судову повістку та не отримувала копію заочного рішення. Крім цього, відповідач 20.08.2015 року виїхала до США і до цього часу не повернулась. Крім цього, судом не було встановлено обставин, які мають ключове значення для справи, а саме те, що на момент винесення даного заочного рішення вже існувало рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 27.01.2015 року у справі № 200/20675/14 між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав. Представник відповідачки зазначає, що передача іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки відповідно до статей 36, 37 ЗУ «Про іпотеку» є способом позасудового врегулювання, який здійснюється за згодою сторін без звернення до суду.

В судове засідання сторони не з`явились, про час та місце розгляду заяви сповіщені належним чином.

Суд оглянувши матеріали справи, матеріали заяви про перегляд заочного рішення, заслухавши представника заявника приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини 1статті 2 Цивільного процесуального кодексу України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 12 Цивільного процесуального кодексу Українивстановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Як встановлено з матеріалів справи, 28 липня 2017 року ухвалено заочне рішення, яким позовні вимоги було задоволено, вирішено питання про стягнення судових витрат.

Згідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Як зазначає представник відповідачки, відповідачка не отримувала судових повісток про виклик до суду та копію заочного рішення, проте як випливає з матеріалів справи, відповідачці було вручено судову повістку на 25.05.2016 року за довіреністю (а.с. 32) та доставлено смс-повідомлення про виклик до суду на 28.07.2017 року (а.с. 64), а відтак відповідачка була обізнана про те, що в суді відбувається розгляд справи, була повідомлена про час та місце розгляду справи судом і не повідомила суд про причини своєї неявки.

Крім цього, представник відповідачки вказує на те, що відповідачка перебуває в США, що підтверджується копією її паспорту.

Однак, згідно відповіді АДП ГУДМС в Дніпропетровській області ОСОБА_1 зареєстрована в АДРЕСА_1 . Згідно ч. 3 ст. 130 ЦПК України якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

Таким чином відповідачка є такою, що була сповіщена в належний спосіб про час та місце розгляду справи судом.

Щодо зазначення представником відповідачки на існування рішення суду, яким вже розглянуто спір між тими самими сторонами та з того ж самомого предмету і тих самих підстав, то суд зазначає наступне.

Рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 27.01.2015 року у справі № 200/20675/14-ц було визнано за ПАТ «Дельта Банк» право власності на предмет іпотеки за іпотеченим договором № 0/1 від 27.05.2008 року, а саме на квартиру АДРЕСА_2 , в рахунок погашення заборгованості в сумі 3028344,96 грн. Вказане рішення було скасовано апеляційним судом.

Рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 28.07.2017 року у справі № 200/16110/15-ц було в рахунок виконання основного зобов`язання щодо оплати заборгованості за кредитним договором розмірі 5 987 185,26 грн., з яких сума заборгованості за кредитом 2 470 612,85 грн., сума заборгованості за відсотками 2 740 403,68 грн., пеня 725 053,14 грн., сума за ставкою 3% від простроченої заборгованості по тілу 18 656,94 грн., сума за ставкою 3% від простроченої заборгованості по відсотках 32 458,65 грн., звернуто стягнення на предмет іпотеки, а саме: квартиру загальною площею 38,5 кв.м., що знаходиться за адресою АДРЕСА_3 , яка належить ОСОБА_1 на праві власності на підставі договору купівлі-продажу квартири, посвідченого 27.05.2008 року приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Якубою О.А. за реєстровим № 3328 шляхом визнання права власності на нього за Публічним акціонерним товариством «Дельта Банк» (). Визнано за Публічним акціонерним товариством «Дельта Банк» () право власності на квартиру загальною площею 38,5 кв.м., що знаходиться за адресою АДРЕСА_3 . Відстрочено виконання рішення суду про звернення стягнення на предмет іпотеки квартиру, що знаходиться за адресою АДРЕСА_3 , до втрати чинності Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті».

За таких обставин та враховуючи різний розмір заборгованості та різні за своєю природою судові рішення, суд вважає, що вказані справи перебували на розгляді суду відносно спору між одними й тими самими сторонами, про той самий предмет, але з різних підстав.

Крім цього, викладене вище в своїй сукупності свідчить про те, що відповідач мав можливість подати відзив на позовну заяву в якому викласти свої заперечення на позовні вимоги, а також надати відповідні докази.

У відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

У відповідності до частини 1статті 288 Цивільного процесуального кодексу України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто, вищевикладене свідчить про те, що метою процедури перегляду заочного рішення є надання можливості відповідачу, який не брав участі у судовому засіданні з поважних причин, і при цьому був повідомлений про дату, час та місце судового розгляду, у встановленому процесуальним законом порядку, подати суду свої обґрунтовані докази - заперечення проти позову.

Також, суд звертає увагу на зміст частини 1статті 76 Цивільного процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи, а нормою частини 1статті 81 цього Кодексу встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

При чому, суд звертає увагу, що для скасування заочного рішення обов`язковим є наявність обох підстав одночасно.

Натомість відповідачем при розгляді заяви про перегляд заочного рішення не надано доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи та судом не встановлено, що відповідачка не з`явилась в судове засідання та не повідомила про причини своєї неявки з поважних підстав.

Суд, дослідивши матеріали справи, з урахуванням вищенаведеного, вважає за необхідне заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Нестеченко Дмитра Сергійовича про перегляд заочного рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 28.07.2017 року у справі № 200/16110/15-ц за позовом публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом передачі у власність АТ «Дельта Банк» залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст. 284- 287 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Нестеченко Дмитра Сергійовича про перегляд заочного рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 28.07.2017 року у справі № 200/16110/15-ц за позовом публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом передачі у власність АТ «Дельта Банк» - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до ч.4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення суду без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку встановленому цим Кодексом.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду через Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська протягом строків, встановлених для оскарження рішення суду.

Суддя: К.С. Лукінова