СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/5315/21
У Х В А Л А

30 червня 2021 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду м. Києва Твердохліб Ю.О., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Дванадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

У червні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Київської міської ради, третя особа: Дванадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд прийшов до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху за наступних підстав.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Так, вищезазначена заява подана до суду без додержання вимог, викладених у ст. 175 ЦПК України.

Згідно з вимогами ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Разом з тим, позивачам необхідно вказати у позовній заяві сторону у справі, а саме відповідача, у відповідності до ст. 48 ЦПК України.

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

З відкриттям спадщини пов`язується виникнення у певних осіб прав спадкоємця, зокрема право прийняти спадщину або відмовитись від її прийняття протягом встановленого строку, початок якого пов`язується із часом відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1222 Цивільного кодексу України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті, а у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у законі.

Статтями 1261-1265 ЦК України передбачено п`ять черг спадкування за законом, які у визначеному законодавством порядку закликаються до спадкування почергово.

Таким чином позивачу необхідно зазначити в позовній заяві коло всіх спадкоємців після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , які претендують на прийняття спадщини та визначити останніх в якості відповідачів.

Відповідно до ст. 392 ЦК України право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Належним відповідачем є особа - учасник цивільних правовідносин, яка не визнає або оспорює право власності спадкоємця на спадкове майно.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у своєму інформаційному листі №24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" вказує, що у спорах про визнання права власності на спадкове майно в якості належного відповідача не може розглядатись нотаріус або орган державної реєстрації прав. Відповідачами у таких справах виступають органи влади (міська (сільська, селищна) рада, райдержадміністрація тощо), або інші особи (спадкоємці), які оспорюють чи не визнають право власності.

В тексті позовоної заяви позивач зазначає "... ОСОБА_4 (відповідач)...", проте у позовній заяві такий відповідач не вказаний та відсутні відомості щодо нього.

Таким чином, позивачу необхідно зазначити всіх належних відповідачів у справі.

Поряд із цим, відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Враховуючи викладене, після належного оформлення позовної заяви, позивачу необхідно надати позовну заяву її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Крім того, згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Положеннями п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 Цивільного процесуального кодексу України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою або фізичною особою - підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 відсоток ціни позову, але не менше 908,00 грн. та не більше 11 350,00 грн.)

За аналізом наведених правових норм, суддя вказує на те, що зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно з визначеною у них дійсною вартістю майна, а також дійсна вартість майна може підтверджуватись висновком суб`єкта оціночної діяльності на час звернення з позовом до суду.

Позивач зазначив ціну позову 613 378, 00 грн та відповідно сплатив судовий збір у розмірі 6 133,80 грн, доказів на підтвердження вказаної ціни позову позивачем не надано.

Як вбачається з позовної заяви, позивач звертається з позовом про визнання права власності в порядку спадкування за законом на: на Ѕ частину двокімнатної квартири загальною площею 45,3 кв. м., житловою площею 27,7 кв.м., розташовану за адресою: АДРЕСА_1 ; земельну ділянку площею 0,0602 га, для ведення садівництва, розташовану на території садовому товаристві «Лісне» Дорогинської сільської ради Хотівського району Київської області; на дачу (садовий будинок) АДРЕСА_2 , житлова площа - 32,8 кв. м розташований на зазначеній вище земельній ділянці в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , крім того, просить визнати за ним право власності на легковий автомобіль ЗАЗ 110307, номер шасі НОМЕР_1 , рік випуску 2008, реєстраційний номер НОМЕР_2 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , при цьому звіт про оцінку майна, витяги з реєстру прав власності на нерухоме майно з визначеною у них дійсною вартістю майна чи висновку суб`єкта оціночної діяльності на час звернення з позовом до суду позивачем не надано.

Отже, позивачу необхідно обґрунтувати наведену ним ціну позову та надати квитанцію про сплату судового збору (з урахуванням раніше сплаченого судового збору), який в сумі буде становити 1 відсоток від вартості майна та не більше 11 350,00 грн, або надати документ на підтвердження звільнення від сплати судового збору.

Відтак, позовна заява не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовну заяву ОСОБА_1 належить залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині цієї ухвали.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 48, 175-177, 185, 258-259, 260-261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Дванадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали суду.

Роз`яснити, що у разі не виконання вимог ухвали апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, що її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Ю.О. Твердохліб