Справа № 274/7712/20 Провадження № 2/0274/651/21
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.02.21 р.м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі Суд), за участю секретаря судового засідання Жмурко В.І.,

розглянувши цивільну справу за позовомОСОБА_1
доОСОБА_2
пророзірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2020 р. ОСОБА_1 звернулась з позовом, у якому просить розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 , зареєстрований 14.02.2013 р. Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Бердичівського міськрайонного управління юстиції Житомирської області, актовий запис № 46, посилаючись на те, що спільне життя не склалось, наразі вони не підтримують сімейно-шлюбних відносин, не ведуть спільного господарства, не мають спільного бюджету та не проживають разом.

ОСОБА_2 позов визнав, про що зазначено у його заяві від 17.02.2021 р.

Також від ОСОБА_2 надійшло клопотання від 17.02.2021 р., у якому він просить у рішенні суду встановити день та години спілкування дитини з батьком та не перешкоджати матері в передачі дитини для спілкування з батьком, зазначає, що щодо проживання ОСОБА_3 з матір`ю не заперечує та просить перереєстрацію місця проживання ОСОБА_3 здійснювати з його згоди.

Частинами першою та другою статті 174 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Відтак Суд не приймає до уваги вказане клопотання, оскільки воно не відповідає вимогам, наведеним у статтях 178 181 Цивільного процесуального кодексу України щодо заяв по суті справи, а обставини, які в наведені в ньому, не стосуються предмету спору.

При цьому Суд вважає за необхідне роз`яснити ОСОБА_2 , що він має право звернутися з позовом до ОСОБА_1 з вимогою про усунення перешкод у вихованні та спілкуванні з дитиною та визначення способу його участі у вихованні дитини за наявності спору з ОСОБА_1 .

Судом з`ясовано, що між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Бердичівського міськрайонного управління юстиції Житомирської області 14.02.2013 р. зареєстровано шлюб, актовий запис № 46, вони є батьками дитини ОСОБА_3 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 (а. с. 4, 5).

Відповідно до частини третьої статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

Разом з тим, згідно з частиною першою статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Звернення ОСОБА_1 з позовною вимогою про розірвання шлюбу, зареєстрованого з ОСОБА_2 , та визнання останнім цього позову свідчить про те, що подальше спільне життя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 і збереження шлюбу між ними суперечило б їх інтересам та інтересам їх дитини, що мають істотне значення, такий шлюб не ґрунтувався б на вільній згоді ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Частиною другою статті 112 Сімейного кодексу України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи зазначене, Суд приходить до висновку про наявність законних підстав для задоволення позову ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, зареєстрованого з ОСОБА_2 .

Частиною четвертою статті 206 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Виходячи з наведеного та зважаючи, що визнання ОСОБА_2 позову ОСОБА_1 про розірвання шлюбу не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, Суд задовольняє позов.

На підставі статей 141 та 142 Цивільного процесуального кодексу України з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 підлягає стягненню 50% судового збору (420,40 грн.), сплаченого при поданні позову, інші 50% судового збору (420,40 грн.) підлягають поверненню ОСОБА_1 з державного бюджету.

Керуючись статтями 141, 258, 259, 263 265 Цивільного процесуального кодексу України,

У Х В А Л И В:

1. Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) про розірвання шлюбу задовольнити.

2. Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 14.02.2013 р. Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Бердичівського міськрайонного управління юстиції Житомирської області, актовий запис № 46, розірвати.

3. Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати 50% судового збору, сплаченого при поданні позову, у розмірі 420,40 грн.

4. Повернути ОСОБА_1 з державного бюджету 50% судового збору, сплаченого при поданні позову, у розмірі 420,40 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення у письмовій формі до Житомирського апеляційного суду через Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.В. Корбут