Справа № 570/4094/20
Номер провадження 2/570/274/2021
УХВАЛА

іменем України

29 червня 2021 року Рівненський районний суд Рівненської області у складі:

судді Гнатущенко Ю.В.

з участю секретаря судових засідань Іллюк С.Р.

представника позивача адвоката Іващенко І.І.,

представника відповідача МЮУ Вороновської М.,

представника третьої особи Цуман І.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Рівне цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної установи "Городищенська виправна колонія (№96)", Міністерства юстиції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Державна казначейська служба України в особі Головного управління Державної казначейської служби України у Рівненській області про відшкодування моральної шкоди, -

в с т а н о в и в:

У провадженні Рівненського районного суду Рівненської області знаходиться вищевказана цивільна справа.

Представник позивача адвокат Іващенко І.І. звернулася до суду із клопотанням про призначення судово-психологічної експертизи, в обґрунтування якого вказує, що відповідно до наявних у матеріалах справи доказів можна встановити, що позивач утримувався у секторі максимального рівня безпеки ДУ «Городищенська виправна колонія (№96)» з 06.10.2008 р. по 16.10.2018 р. Понад 10 років протягом кожного дня позивач перебував в умовах постійного порушення права на належні житлово-побутові та санітарно-гігієнічні умови утримання осіб засуджених до довічного позбавлення волі, які полягали у триманні в камерах житлова площа яких менше 4 кв.м., у яких недостатнє освітлення; тримання в камері декількох осіб разом з позивачем; відсутності примусової вентиляції камери; не забезпеченні дотримання санітарно-гігієнічних умов в камері позивача; проведення прогулянок у прогулянковому дворику, який знаходиться на третьому поверсі та повністю перекритий пластиковим дахом (неба фактично не видно) та схожий на камеру, площа якого більша від камери, у яких утримуються засуджені.

Вказує, що предметом доказування в межах цивільної справи є обставини, пов`язані з наявністю/відсутністю факту спричинення позивачу моральної шкоди у зв`язку з порушенням відповідачем за період відбування ним покарання у вигляді довічного позбавлення волі умов тримання, та розмір можливої грошової компенсації для відшкодування такої шкоди, що є оціночним поняттям, але їх детальне дослідження можливе лише шляхом вирішення питань, які потребують спеціальних знань в області психології , що у свою чергу сприятиме повноті, всебічності та об`єктивності вирішення спору.

У підготовчому судовому засіданні представник позивача вказане клопотання підтримала та просить його задоволити на вирішення спеціаліста-психолога поставити питання:

1.Чи була систематична протиправна бездіяльність Державної установи "Городищенська виправна колонія (№96)" психотравмуючою для позивача?

2. Якщо дана ситуація була психотравмуючою, то чи нанесено позивачу внаслідок зазначеного моральна шкода з психологічної точки зору?

3.Якщо така ситуація була для позивача психотравмуючою, то який розмір моральної шкоди може бути обрахований у грошовому еквіваленті?

Представник позивача вказує про доручення експертам Рівненського відділення Львівського НДІСЕ МЮУ (м.Рівне, вул. Героїв Небесної сотні, буд.10) або КЗ «Рівненський обласний центр психологічного здоров`я населення» (м.Рівне, вул. Дубенська, 64) проведення вказаної експертизи.

Крім того, пояснює про неможливість подачі такого доказу висновку експерта раніше, оскільки позивач у зв`язку з відсутністю фінансування позбавлений фінансової можливості в ініціюванні проведення вказаної експертизи. У зв`язку з цим просить провести таку експертизу за рахунок держави.

У підготовче судове засідання представник відповідача ДУ «Городищенська виправна колонія (№96)» не з`явився, був належним чином повідомлений про дату, час та місце його проведення, про причини своєї поважності суд не повідомив. Згідно заперечення на клопотання про призначення судово-психологічної експертизи вх. 10577 від 24.06.2021 р. представник вказує, що думка експерта є суб`єктивною. Позивачем не додано будь-яких документів для проведення судово-психологічної експертизи. Мета проведення у справі вказаної експертизи зводиться до визначення розміру моральної шкоди без фактичного доведення розміру та її наявності, що призводить до штучного затягування процесу.

У підготовчому судовому засіданні представник відповідача МЮУ Вороновська М.А. підтримала письмові заперечення вх.10246 від 17.06.2021 р., в яких вказує, що позивачем не зазначено, які саме дії відповідачів призвели до приниження честі та гідності, тим більше, не надано жодних доказів, які підтверджували б наслідки моральних страждань. Відповідач вважає за необхідне зазначити, що наведені у позовній заяві у справі №570/4094/20 обґрунтування фактів позивачем щодо стягнення моральної шкоди на його користь є фактично скопійованим зі Звіту за результатами моніторингового візиту працівників Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини та не містять відображення власних думок або певних особистих переживань позивача. Оскільки позов базується на захисті честі та гідності позивача, тому призначення судово-психологічної експертизи з поставленням зазначених в клопотанні питань жодним чином не встановить ступінь такого порушення. Враховуючи відсутність чіткого визначення понять честь та гідність і посилання позивача щодо завдання йому моральної шкоди внаслідок приниження честі та гідності, то проведення судово-психологічної експертизи не встановить факту приниження честі та гідності позивача, що могло б підтвердити завдання моральної шкоди.

Представник третьої особи ГУ ДКСУ в Рівненській області Цуман І.В. у підготовчому судовому засіданні заперечила проти задоволення клопотання про призначення судово-психологічної експертизи у справі, підтримала думку представника відповідача МЮУ та вказала, що позивач вже з 2018 р. не відбуває покарання в ДУ «Городищенська виправна колонія (№96)», а тому неможливо встановити факт завдання йому моральної шкоди.

Вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст.12ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно п. 4 ч. 5 ст.12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 3 ст.13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За приписами положень статті 2ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляді вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 статті 103 ЦПК України визначено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно розділу VI Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 8 жовтня 1998 року, психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки. Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

У пункті 6.6. зазначеної Інструкції визначений орієнтовний перелік вирішуваних питань судовою психологічною експертизою, якими, зокрема, можуть бути: чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для особи? Якщо так, то чи завдані особі страждання (моральна шкода)? Чи спричинені особі страждання (моральна шкода) за умов ситуації (зазначаються умови ситуації), що досліджуються у справі? Якщо особі завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?

Аналізуючи підстави та предмет позову, з якими позивач звернувся до суду, суд, приходить до висновку, що доказуванню підлягають наявність моральної шкоди та її розмір.

Предметом доказування в межах цивільної справи є обставини, пов`язані з наявністю/відсутністю факту спричинення позивачу моральної шкоди у зв`язку з порушенням відповідачем за період відбування ним покарання у вигляді довічного позбавлення волі умов тримання, та розмір можливої грошової компенсації для відшкодування такої шкоди, що є оціночним поняттям, але їх детальне дослідження можливе лише шляхом вирішення питань, які потребують спеціальних знань в області психології, що у свою чергу сприятиме повноті, всебічності та об`єктивності вирішення спору.

Згідно з ч.1ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судові процедури повинні бути справедливими, особа безпідставно не може бути позбавлена права на забезпечення судом доказів, оскільки це буде порушенням права на справедливий суд, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Одними з основних засад судочинства, визначених пунктом 8 частини третьої статті 129 Конституції України, є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

З огляду на положення ст. 81 ЦПК України, з метою забезпечення виконання позивачем свого процесуального обов`язку з доведення обставин, на які позивач посилається як підставу своїх вимог, суд приходить до висновку про задоволення клопотання щодо призначення по справі судової психологічної експертизи.

Позивачем заявлено клопотання про проведення судової психологічної експертизи. Належні докази може надати психологічне дослідження. Таке дослідження має бути фаховим, швидким, однозначним, а методи, за якими воно проводиться, уніфікованими, визнаними на офіційному рівні.

Відповідно до ст.7 Закон України «Про судову експертизу» Судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, їх територіальні філії, експертні установи комунальної форми власності, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.

До державних спеціалізованих установ належать:

науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України;

науково-дослідні установи судових експертиз, судово-медичні та судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України;

експертні служби Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства оборони України, Служби безпеки України та Державної прикордонної служби України.

Виключно державними спеціалізованими установами здійснюється судово-експертна діяльність, пов`язана з проведенням криміналістичних, судово-медичних і судово-психіатричних експертиз.

У зв`язку з цим проведення експертизи слід доручити Рівненському відділенню Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (м. Рівне, вулиця Небесної Сотні, будинок 10,33013).

На підставі викладеного, керуючисьст. 103-104 ЦПК України, п. 5 ч.1 ст.252,353 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Іващенко І.І. про призначення судово-психологічної експертизи - задоволити.

Призначити по справі за позовом ОСОБА_1 до Державної установи "Городищенська виправна колонія (№96)", Міністерства юстиції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Державна казначейська служба України в особі Головного управління Державної казначейської служби України у Рівненській області про відшкодування моральної шкоди - судово-психологічну експертизу.

Проведення експертизи доручити Рівненському відділенню Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (м. Рівне, вулиця Небесної Сотні, будинок 10, 33013), попередивши експерта про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України за дачу завідомо неправдивого висновку або за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

На вирішення експерту поставити питання:

1.Чи була систематична протиправна бездіяльність Державної установи "Городищенська виправна колонія (№96)" психотравмуючою для ОСОБА_1 ?

2. Якщо дана ситуація була психотравмуючою, то чи нанесено ОСОБА_1 внаслідок зазначеного моральна шкода з психологічної точки зору?

3. Якщо така ситуація була для ОСОБА_1 психотравмуючою, то який розмір моральної шкоди може бути обрахований у грошовому еквіваленті?

Оплату витрат за проведення експертизи віднести на рахунок держави.

У розпорядження експерта надати матеріали цивільної справи №570/4094/20.

Провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до Державної установи "Городищенська виправна колонія (№96)", Міністерства юстиції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Державна казначейська служба України в особі Головного управління Державної казначейської служби України у Рівненській області про відшкодування моральної шкоди - зупинити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Рівненського апеляційного суду через Рівненський районний суд Рівненської області протягом 15 днів з дня проголошення, або безпосередньо до Рівненського апеляційного суду. Якщо всудовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Гнатущенко Ю.В.