СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. №2/759/482/21
Святошинський районний суд м. Києва
в складі: головуючого-судді Горбенко Н.О.
при секретарі Савіцькій Л.Д.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду м. Києві цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості -
04.10.2019 р. позивач АТ КБ «ПриватБанк» звернувся до Святошинського районного суду м. Києва з цивільним позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором в розмірі 126 011,16 грн.
Заявлені позовні вимоги мотивує тим, що 31.05.2016 року між АТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 було укладено кредитний договір б/н згідно умов якого остання отримала кредит у розмірі 500,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.
Банк свої зобов`язання виконав повністю, проте позичальник належним чином не виконує умов вищевказаного кредитного договору, в зв`язку з чим, станом на 12.09.2019 року, перед банком виникла заборгованість в розмірі 126 011,16 грн. Дана обставина й зумовила позивача звернутись до суду за захистом своїх порушених прав.
Ухвалою судді від 13.11.2019 року позовна заява прийнята до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
Позивач в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи наявне клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідач в судове засідання також не з`явився, не подав відзиву на позовну заяву і не повідомив про поважні причини неявки в судове засідання, хоча про дату, час і місце судового засідання, з огляду на ч.11 ст.128 ЦПК України, був повідомлений належним чином,про належний виклик свідчить також конверт, що повернувся на адресу суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання».
У зв`язку з цим суд на підставі ст.280 ЦПК України вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги у їх сукупності та взаємозв`язку, об`єктивно оцінивши усі наявні докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення заяви по суті, суд, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи 31.05.2016 року між АТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 було укладено кредитний договір № б/н згідно умов якого остання отримала кредит у розмірі 500 грн. 00 коп. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.
Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана ним анкета-заява разом з «Пам`яткою клієнта», "Умовами та правилами надання банківських послуг", та "Тарифами" становить між ним та Банком договір про надання банківських послуг.
Таким чином, судом вважається доведеним факт укладення між сторонами кредитного договору та отримання відповідачем кредиту у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок зі сплатою відсотків за користування кредитними коштами.
В зв`язку з невиконанням відповідачем умов договору, станом на 12.09.2019 року, перед АТ КБ «ПриватБанк» виникла заборгованість в загальній сумі - 126 011,16 грн., яка складається з заборгованості за тілом кредита - 0,00 грн., заборгованості за простроченим тілом кредита - 8627, 28 грн., заборгованості за нарахованими відсотками- 0,00 грн., нарахованої пені за прострочене зобов`язання - 107 107, 16 грн., нарахованої пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. - 3800, 00 грн., а також штрафи відповідно до п.2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг : 500, 00 грн. -штраф (фіксована частина), 5976, 72 грн. - штраф (процентна складова).
Згідно ч.1 ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша кредитна установа зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Відповідно до ст.526 ЦК України зобов`язання мають виконуватися належним чином, відповідно до умов договору, який є обов`язковим для виконання сторонами (ст.629 ЦК України), і вимог законодавства. Крім того, згідно із ч.1 ст.1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Відповідач, з огляду на положення ч.1 ст.612 ЦК України, станом на 12.09.2019 року порушив умови договору від 31.05.2016 року, належним чином не виконавши взяті на себе зобов`язання, що підтверджується розрахунком заборгованості, який міститься в матеріалах справи і правильність нарахування якого сторонами не оспорюється.
Протягом розгляду цивільної справи відповідач ОСОБА_1 , з огляду на вимоги ст.ст.12,81 ЦПК України, не скористалась своїми процесуальними правами та не надала до суду жодного належного та допустимого доказу, який би містив інформацію щодо предмету доказування в підтвердження своєчасного виконання своїх зобов`язань за укладеним кредитним договором, а відтак несе ризик настання наслідків, пов`язаних із не вчиненням відповідних процесуальних дій, в даному випадку - ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів.
Разом з тим, в задоволенні вимог заявленого позову щодо стягнення з відповідача на користь АТ КБ «ПриватБанк» штрафів, зокрема - 500,00 грн., 5976, 72 грн. суд вважає за необхідне відмовити.
Цивільно-правова відповідальність це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового.
Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).
Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).
За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст.61 Конституції України, щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.
Отже, зі змісту п.1.1.5.25 та п.2.1.1.7.6 Умов та Правил надання банківських послуг вбачається, що підставою нарахування пені та штрафу є порушення строків виконання грошового зобов`язання, тому підстави для одночасного стягнення пені та штрафів, відсутні.
У зв`язку з тим, що нарахування штрафу носить разовий характер, в той час як пеня нараховується за кожен день прострочення виконання грошового зобов`язання за кредитним договором, враховуючи встановлений кредитним договором подвійний характер відповідальності за порушення строків повернення кредиту та процентів за користування ним, суд вважає, що позовні вимоги в частині стягнення штрафу задоволенню не підлягають.
Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд України у постанові від 21 жовтня 2015 року по справі №6-2003цс15.
Враховуючи вище викладене, та з урахуванням того, що за приписами ст.625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання, за умов відсутності інших обставин, що мають істотне значення, суд, приходить до переконання про необхідність стягнення з відповідача заборгованості за кредитним договором, а саме: заборгованість в загальній сумі - 119 534,44 грн., яка складається з заборгованості за тілом кредита - 0,00 грн., заборгованості за простроченим тілом кредита - 8627, 28 грн., заборгованості за нарахованими відсотками- 0,00 грн., нарахованої пені за прострочене зобов`язання - 107 107, 16 грн., нарахованої пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. - 3800, 00 грн.
За змістом статті 141 ЦПК судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Так, згідно платіжного доручення № PROM4BDC82 від 24.09.2019 року позивачем було сплачено 2102,00 грн. судового збору, який підлягає стягненню з відповідача.
По справі позивачем заявлено вимогу з ціною позову в розмірі 126 011,16 грн., що становить 100%, з яких було задоволено вимог на загальну суму 119 534,44 грн., що становить 95 %.
В зв`язку із частковим задоволенням позову на користь позивача підлягає стягненню з відповідача 2 080,98 грн. (2102 х 95 /100 = 2 080,98) судового збору.
Керуючись ст.ст.4,12-13,19,81,141,247,258,259,265,268,273,280,288,354,355 ЦПК України, ст.ст.525,526,530,533,543,611,625,1050,1054 ЦК України, суд -
Позов Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити частково.
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте Святошинським районним судом м.Києва за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Н.О. Горбенко