Провадження № 2-п/521/12/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2021 р. м. Одеса

Малиновський районний суд м. Одеси, у складі:

Головуючого, судді Леонова О.С.,

при секретарі судового засідання Шабалдак О.А.,

за участі:

представника позивача Левіт В.С.,

представника відповідача ОСОБА_1 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Малиновського районного суду міста Одеси від 18.06.2020 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, -

ВСТАНОВИВ:

19.11.2020 року до провадження Малиновського районного суду м. Одеси надійшла заява від ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди. Не погоджуюсь із наведеним доводами в заочному рішення суду від 18.06.2020 року, в обґрунтування посилається на наступне:

Про рішення суду стало відомо лише 27 жовтня 2020 року, коли по приїзду з закордону 25.10.2020 року зустрівся зі своїм батьком, який сповістив, що на його адресу надійшов лист про виправлення помилки в рішенні суду.03.11.2020 року написав заяву до суду, щоб ознайомитися з матеріалами справи. 04.11.2020 року ознайомився з матеріалами справи.Про наявність судового спору та розглядом справи за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , відомо не було, також не було надіслано ухвали про відкриття провадження у справі, судові повістки вручені не були, більше того на час слухання справи, та винесення заочного рішення його не було в країні.Зазначає, що в матеріалах справи відсутні будь-які докази належного повідомлення його про дату та час судових засідань.З моменту подання позовної заяви, а також при відкритті провадження, його ОСОБА_2 суд сповіщав за іншою адресою; АДРЕСА_1 , проте за даною адресою не проживає з 26.01.2019 року.Окрім того як це вбачається з матеріалів справи, після того, як було судом встановлено дійсне (правильне місце реєстрації, а саме: АДРЕСА_2 ), належного сповіщення ні разу не відбулося, так як він в країні не перебував.

Вказує, що неповідомлення його, як відповідача, у встановленому законом порядку про розгляд справи позбавило можливості подати докази, обґрунтування своєї позиції, надати пояснення до суду, з приводу не залучення як зі сторони позивача, так і за вчасною ініціативою заінтересованих осіб, а саме ПРАТ СК «Здорово», де застрахована його цивільно-правова відповідальність.Також не з`ясоване питання чому позивачем проводилася оціночна експертиза через 4,5 місяці після ДТП, без огляду автомобіля та фото фіксації.В матеріалах справи відсутній будь який доказ акту виконаних робіт по відновленню авто.Тому відповідач був не в змозі користуватися іншими процесуальними правами, які мають істотне значення для вирішення справи.

Враховуючи вищевикладене ОСОБА_2 з заочним рішенням Малиновського районного суду міста Одеси від 18.06.2020 року за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди не згодний, вважає, що воно підлягає скасуванню.

Ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси від 20.11.2020 року вказану заяву прийнято до розгляду.

Представник ОСОБА_2 , адвокат Зелінський О.В. в судовому засіданні, призначеному на 16.02.2021 року заяву про перегляд заочного рішення підтримав в повному обсязі.

В судовому засіданні, призначеному на 16.02.2021 року від представника ОСОБА_3 , адвоката Левіт В.С. надійшли усні заперечення на заяву про перегляд заочного рішення, в якій зазначив, що факти викладені відповідачем у заяві про скасування заочного рішення є безпідставними, заява про перегляд заочного рішення не містить жодних доводів та доказів, які не були подані та не досліджувалися судом при розгляді справи, та які мають істотне значення для правильного вирішення справи, у зв`язку з чим у задоволення заяви про перегляд заочного рішення повинно бути відмовлено в повному обсязі.

Суд, вивчивши доводи заяви про перегляд заочного рішення суду, оглянувши матеріали цивільної справи, вважає, що заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

18.06.2020 року заочним рішенням Малиновського районного суду м. Одеси задоволено позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди. Стягнуто із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 заподіяну внаслідок ДТП матеріальну шкоду в розмірі 127 609,62 грн.; заподіяну внаслідок ДТП моральну шкоду в розмірі 2000 грн.; витрати по сплаті судового збору в розмірі 1199 грн. В іншій частині позову відмовлено.

В Україні визнається і діє принцип верховенства права частина перша статті 8 Конституції України. Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права відповідно до частини перша статті 129 Конституції України в редакції, чинній на час розгляду заяви про скасування заочного рішення.

Суд здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, забезпечуючи при цьому верховенство права, а судді - керуючись відповідним принципом (частина перша статті 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 7 липня 2010 року № 2453-VI в редакції, що була чинною на час розгляду справи судами першої й апеляційної інстанцій; частина перша статті 47 цього Закону в редакції, що була чинною на час розгляду справи судом першої інстанції; частина перша статті 48 вказаного Закону у редакції, чинній на час розгляду справи судом апеляційної інстанції).

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 7 липня 2010 року № 2453-VI в редакції, що була чинною на час розгляду справи судами першої й апеляційної інстанцій; стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII).

Одним з елементів верховенства права є дотримання прав людини, зокрема права сторони спору на представлення її позиції та права на справедливий судовий розгляд (пункти 41 і 60 Доповіді «Верховенство права», схваленої Венеційською Комісією на 86-му пленарному засіданні, м. Венеція, 25-26 березня 2011 року).

Суд повторює, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитись у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права частиною спільної спадщини Договірних Сторін.

Ідея справедливого судового розгляду передбачає здійснення судочинства на засадах рівності та змагальності сторін.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Ст. 4 ЦПК України визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребування судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності.

Згідно ст. 288 ч. 1 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

У відповідності до змісту ЦПК України випливає, що скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе у випадку встановлення судом двох обставин: відповідач не з`явився в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення, та не повідомив про причини неявки з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Заочне провадження є додатковою гарантією позивачеві від зловживання відповідачем процесуальними правами, усунення причин затягування процесу, дотримання судами строків розгляду справи. Проте в окремих випадках розгляд справ у порядку заочного провадження не спрощує, а ускладнює процес та дає відповідачу можливість його затягнути, оскільки він має право на скасування заочного рішення судом, який його ухвалив, після чого справа розглядається в загальному порядку.

Як вбачається із матеріалів справи відповідач не отримував як позовної заяви з доданими до неї документами , так і повісток про виклик до суду на судові засідання , які повернулись на адресу суду. Також відповідач у своїй заяві наводить обґрунтовані доводи для перегляду заочного рішення , які повинні бути з`ясовані та всебічно досліджені судом у судовому засіданні. Тому суд приходить до висновку про наявність підстав для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду.

Керуючись ст. ст. 260, 284, 287, 288 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Малиновського районного суду міста Одеси від 18.06.2020 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, - задовільнити повністю.

Заочне рішення Малиновського районного суду міста Одеси від 18.06.2020 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, - скасувати.

Цивільну справу № 521/13387/19 призначити до розгляду, з повідомленням (виклику) сторін, у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання № 209 в приміщенні Малиновського районного суду м. Одеси за адресою: 65033, м. Одеса, вул. Василя Стуса, буд. 1a, призначивши судове засідання на 10.03.2021 року об 13 год. 30 хв., про що повідомити учасників процесу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.С. Леонов

16.02.21