Справа № 681/1520/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2021 року

Полонський районний суд Хмельницької області

в складі головуючої - судді Дідек М.Б.,

за участю секретаря судових засідань - Богданевич О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін в м. Полонне цивільну справу за позовом представника позивача адвоката Стандратюка Василя Івановича в інтересах позивача ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу, -

встановив:

27 листопада 2020 року представник позивача адвокат Стандратюк В.І. звернувся до суду з позовом в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу.

На обґрунтування заявлених вимог зіслався на те, що 18.04.2019 року відповідачка отримала від брата позивача ОСОБА_3 позику у розмірі 27000 грн. в рахунок майбутнього продажу нею житлового будинку АДРЕСА_1 , що підтверджується розпискою.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер. Позивач ОСОБА_1 являється єдиним спадкоємцем після смерті брата, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом від 12.03.2020 року, спадкова справа №146/2019.

06 червня 2019 року в день поховання ОСОБА_3 відповідачка ОСОБА_2 повернула позивачу частину позичених коштів, а саме 10000 грн.

Оскільки ОСОБА_2 не повертала частину отриманих коштів, 26.08.2020 року позивачем було направлено письмову претензію з вимогою повернення коштів, однак кошти повернуті не були.

Ухвалою суду від 04.12.2020 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження та вирішено справу розглядати без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідачу було запропоновано протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати відзив на позовну заяву.

Відповідач відзив на позовну заяву не подав.

Тому, відповідно до ст.280 ЦПК України суд, за згодою представника позивача, проводить заочний розгляд справи.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Матеріалами справи встановлено, що відповідачка ОСОБА_2 отримала грошові кошти від ОСОБА_3 відповідно до розписки від 18.04.2019 року в сумі 27 000 грн. (а.с.7), в рахунок майбутнього продажу нею житлового будинку АДРЕСА_1 . Однак, відповідно до рішення Полонського районного суду від 02.09.2016 року право власності на вказаний вище будинок отримала ОСОБА_4 (а.с.9).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 07.06.2019 року ( а.с.16).

Позивач ОСОБА_1 являється єдиним спадкоємцем після смерті брата, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом від 12.03.2020 року, спадкова справа №146/2019 (а.с.10).

06 червня 2019 року в день поховання ОСОБА_3 , відповідачка ОСОБА_2 повернула позивачу частину позичених коштів, а саме 10000 грн, про що свідчить розписка (а.с.8).

В подальшому ОСОБА_2 не повернула залишкову суму коштів, так 26.08.2020 року позивачем було направлено письмову претензію з вимогою повернення коштів, однак такий обов`язок нею не виконано.

Відповідно до статті 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

Частиною першою статті 1049 ЦК України встановлено, що за договором позики на позичальникові лежить обов`язок повернути суму позики у строк та в порядку, що передбачені договором.

Згідно із частиною другою статті 1047 ЦК України на підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей.

Статтею 202 ЦК України визначено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво - чи багатосторонніми (договори).

Відповідно до частин першої та другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства, та скріплюється печаткою.

За своєю суттю розписка про отримання в борг грошових коштів є документом, який боржник видає кредитору за договором позики, підтверджуючи як його укладення, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання від кредитора певної грошової суми або речей.

Отже, досліджуючи боргові розписки чи договори позики, суди повинні виявляти справжню правову природу укладеного договору, а також надавати оцінку всім наявним доказам і залежно від установлених результатів робити відповідні правові висновки. Таким чином, розписка як документ, що підтверджує боргове зобов`язання, має містити умови отримання позичальником в борг грошей із зобов`язанням їх повернення та дати отримання коштів.

Позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором (частина перша стаття 1049 ЦК України).

Отже, за своїми правовими ознаками договір позики є реальною, односторонньою, оплатною або безоплатною угодою, на підтвердження якої може бути надана розписка позичальника, яка є доказом не лише укладення договору, але й посвідчує факт передання грошової суми позичальнику. У разі пред`явлення позову про стягнення боргу позивач повинен підтвердити своє право вимагати від відповідача виконання боргового зобов`язання. З метою забезпечення правильного застосування статей 1046, 1047 ЦК України суд повинен встановити наявність між позивачем і відповідачем правовідносин за договором позики виходячи з дійсного змісту та достовірності документа, на підставі якого доказується факт укладення договору позики і його умов.

Такі правові висновки про застосування статей 1046, 1047 ЦК України викладені в постановах Верховного Суду України від 18 вересня 2013 року у справі № 6-63цс13, від 02 липня 2014 року у справі № 6-79цс14 та від 13 грудня 2017 року у справі № 6-996цс17, а також у справі №681/778/15-ц від 13.05.2019 року. Підстав відступити від таких правових висновків Верховний Суд не встановив.

За положеннями ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України з відповідачки на користь ОСОБА_1 має бути сплачено понесені ним витрати по оплаті судового збору в розмірі 840 грн. 80 коп., що підтверджено документально.

Керуючись ст.ст.81, 141, 259, 263-265, 268, 273, 280-284, 289, 352, 354, 355 ЦПК України суд,-

ухвалив:

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 17 000 (сімнадцять тисяч) грн. 00 коп. в рахунок повернення боргу за розпискою від 18.04.2019 року.

Відповідачем може бути подано заяву про перегляд заочного рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

На рішення суду позивачем може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду через Полонський районний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом вказаних строків відповідачем не подана заява про його перегляд, а позивачем апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , який проживає в АДРЕСА_2 .

Відповідач ОСОБА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків суду не відомий, паспорт НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_3 .

Суддя Дідек М.Б.