Справа № 572/2667/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 лютого 2021 року Сарненський районний суд Рівненської області

в складі: головуючого судді - ВЕДЯНІНОЇ Т.О.

при секретарі - ВОЗНЮК М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Сарни справу №572/2667/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 . Крім цього, позивач просить вирішити питання розподілу судових витрат.

В обґрунтування заявлених вимог в позовній заяві зазначено, що позивач є власником квартири АДРЕСА_1 , право на яку позивач набула на підставі договору дарування У вказаній квартирі є зареєстрованим також відповідач по справі - ОСОБА_3 , який не проживає за місцем реєстрації протягом тривалого часу, що підтверджується відповідним актом. В добровільному порядку відповідач відмовляється знятись з реєстрації у вказаному житлі, а факт його реєстрації у належному позивачеві житлі порушує її права як власника цього майна, що і стало підставою для звернення із цим позовом до суду.

В судове засідання позивач подала письмову заяву, якою заявлені до відповідача вимоги підтримала в повному обсязі.

Відповідач у судове засідання не з`явився вдруге, був повідомлений про час слухання справи належним чином, не повідомив суд про причини неприбуття, відзив на позовну заяву не подав. Позивач не заперечує щодо заочного вирішення справи, а тому суд на підставі ст.280 ЦПК України ухвалює заочне рішення.

Позивачем заявлено клопотання про розгляд справи у її відсутності.

Заявлене клопотання судом задоволено. Інших клопотань від сторін не надходило.

Правовідносини між сторонами виникли з приводу володіння житловим приміщенням, власником якого є позивач. Вказані правовідносини регулюються нормами Цивільного кодексу України.

Надана суду позивачем копія нотаріально посвідченого договору дарування від 28 грудня 2017 року, доводить, що ОСОБА_1 набула право власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Копія витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію право власності від 29 грудня 2017 року, доводить, що вказане вище житло належить позивачеві на праві власності (форма власності приватна, частка ціла).

Відповідно до довідки №2032 від 28 вересня 2020 року, виданої Клесівською селищною радою Сарненського району Рівненської області - до складу сім`ї ОСОБА_1 , яка проживає по АДРЕСА_2 , відноситься, окрім інших, ОСОБА_3 , який, відповідно до наданої суду копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 16 вересня 2017 року, є чоловіком позивача.

Повідомлення органу реєстрації - Клесівської селищної ради Сарненського району Рівненської області №2200 від 09 жовтня 2020 року, надане на запит Сарненського районного суду, доводить, що ОСОБА_3 , зареєстрований по АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч.2 ст.405 ЦК України - член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилалась на ті обставини, що відповідач більше року за місцем реєстрації не проживає.

Вказані обставини доводяться актом від 28 вересня 2020 року встановлення факту непроживання відповідача, наданого за підписом старости с.Карпилівка Клесівської селищної ради, із якого вбачається, із пояснень жителів вказаного населеного пункту : ОСОБА_1. , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 встановлено, що ОСОБА_3 по АДРЕСА_2 , фактично не проживає з серпня 2019 року.

Таким чином, судом достовірно встановлено, що відповідач є зареєстрованим у належному позивачу на праві власності житлі, в якому не проживає більше року.

Статтею 391 ЦК України встановлено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

В позовній заяві позивач зазначала, що наявність реєстрації у належному йому на праві власності житлі іншої особи порушує її права власника цього майна, що стало підставою для звернення із позовом до суду.

Враховуючи досліджені судом докази, якими доведено факт непроживання відповідача у належному позивачу на праві власності житлі, а також ті обставини, що доказів на спростування вказаних обставин відповідачем, відповідно до вимог ст.81 ЦПК України надано не було, суд вважає, що позовні вимоги позивача підлягають до задоволення.

Крім цього, позивач просить вирішити питання про розподіл судових витрат.

Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України - судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Частиною 2 статті 141 ЦПК України встановлено, що інші судові витрати, пов`язані із розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

Оскільки суд дійшов висновку про обґрунтованість заявлених позивачем вимог - слід стягнути з відповідача на користь позивача суму понесених судових витрат, оплата яких підтверджена документально.

На підставі наведеного, ст.ст. 379, 383, 395, 405 ЦК України, керуючись ст.ст. 81, 280, 263-265 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 задовольнити повністю.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (зареєстрований по АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_3 ) таким, що втратив право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 належним на праві власності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (жительці АДРЕСА_3 РНОКПП НОМЕР_4 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_5 ).

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 840 грн. 80 коп. понесених судових витрат.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з моменту проголошення. У разі оголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя: