ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

24 лютого 2021 року м. Херсон

номер справи: 766/11959/19

номер провадження: 22-ц/819/425/21

Херсонський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Вейтас І.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів

встановив:

27 вересня 2019 року Херсонський міський суд Херсонської області ухвалив у зазначеній справі рішення на яке 14 січня 2021 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу в якій та окремим клопотанням порушив питання про поновлення строку на апеляційне оскарження, зазначивши, що судове засідання відбулося за його відсутності, апро рішення йому стало відомо лише у грудні 2020 року коли він отримав розрахунковий лист за листопад 2020 року, за яким виплати заробітної плати йому було значно зменшено на підставні постанови про звернення стягнення на заробітну плату боржника (зміна відсотку стягнення у зв`язку з наявною заборгованості) яка виникла на підставі оскаржуваного рішення, яке він в свою чергу отримав лише 16 грудня 2020 року.

Зі змісту ст. 354 ЦПК України, якою визначені строки на апеляційне оскарження, вбачається, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня її проголошення, а у разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Разом з тим, за положеннями ч.2 ст. 358 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків:

1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки;

2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Розгляд справи судом було здійснено в спрощеному провадженні без виклику сторін в судове засідання.

За статтею 128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Із матеріалів справи вбачається, що 23 липня 2019 року, позивачем ОСОБА_1 отримано ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 04 липня 2019 року про відкриття провадження та розгляд справи в порядку спрощеного провадження, що свідчить про його обізнаність щодо розгляду справи.

Крім того, ОСОБА_1 28 листопада 2019 року отримав оригінал виконавчого листа по зазначеній цивільній справі № 766/11959/19 (а.с. 52). При цьому про обізнаність скаржника щодо наявності оскаржуваного ним рішення суд та його змісту свідчить заява ОСОБА_1 про виправлення описки в його резолютивній частині, поданій ним 02 грудня 2019 року (а.с53).

Доводи ОСОБА_1 не відповідають дійсності та спростовуються матеріалами справи, при цьому не пояснюють за яких обставин останній більше одного року із дня постановлення рішення суду про яке йому було відомо і яким вирішено питання щодо його прав та інтересів, не вжив ніяких інших дій для його оскаржені, а ніж звернення до суду із заявою про виправлення описки.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Рябих проти Росії» (заява № 52854/99), практика якого відповідно до статті 9 Конституції України та частини 4 статті 10 ЦПК України 2017 року застосовується судами при розгляді справ як джерело права, одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Враховуючи вищевказані норми процесуального законодавства та фактичні обставини справи, практику Європейського суду з прав людини, вважаю, що у відкритті апеляційного провадження слід відмовити, оскільки відповідно до положень частини другої статті 358 ЦПК України, незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення.

Оскільки апеляційна скарга подана 14 січня 2021 року, тобто після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, позивач ОСОБА_1 був повідомлений про розгляд справи, а обставини на які посилається скаржник, спростовуються матеріалами справи, суд дійшов висновку, що доказів можливості застосування до даних правовідносин положень пунктів 1, 2 частини другої статті 358 ЦПК України заявником не надано.

Керуючись ст. 358 ЦПК України, суд

ухвалив:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 27 вересня 2019 року.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя Херсонського

апеляційного суду І.В. Вейтас