Провадження № 2/127/2105/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.06.2021 року Вінницький міський суд Вінницької області

в складі: головуючого судді Федчишена С.А.,

при секретарі Підвисоцькій О.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Вінниці цивільну справу за позбвом ОСОБА_1 до філії акціонерного товариства комерційний банк «Л-ЬанкК за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Третьої вінницької державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до філії акціонерного товариства комерційний банк «А-Банк», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Третьої вінницької державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позов мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер брат позивача - ОСОБА_2 . Окрім позивача після смерті брата спадкоємців більше немає, позивач піклувалась про нього, підтримувала його та приймала участь у його житті аж до самої його смерті, оскільки він був похилого віку та потребував сторонньої участі у своєму житті. Ще за життя брат говорив про те. що складає кошти «на всяк випадок», але після його смерті позивач не знайшла за його адресою проживання ніяких коштів, зробивши висновок, що він їх витратив на свої потреби чи лікування, в зв`язку із`чим була абсолютно впевнена у тому, що будь-яке спадкове майно після його смерті відсутнє, а тому після його смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 не зверталась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Жодної уяви про наявність будь-якого спадкового майна після смерті брата позивач не мала аж до лютого 2021 року, коли абсолютно випадково дізналась про те, що ще за життя у брата на його ім`я був відкритий грошовий вклад у Вінницькому відділенні АТ КБ «А-Банк», в зв`язку із чим позивач одразу звернулась до Державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті брата, надавши усі документи, які підтверджували як його смерть, так і наші родинні стосунки, але видача свідоцтва про право на спадщину виявилась неможливою, оскільки позивач пропустила встановлений законом строк для звернення із вказаною заявою, в зв`язку із чим державний нотаріус видала постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 22.02.2021 року. Просить визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який проживав за адресою: АДРЕСА_1 та помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Вінниця.

Ухвалою суду від 28.05.2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження.

В судове засідання позивач не з`явилася надала суду заяву про розгляд справи гу її відсутність, позов підтримала, просила задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився з невідомих суду причин, хоча про місце, день та час розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином про що свідчить поштове повідомлення.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, при винесені рішення покладався на розсуд суду.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову, з наступних підстав.

При розгляді справи судом встановлено наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 24.02.2020року.

Постановою третьої вінницької державної нотаріальної контори від 22.02.2021р. № 323/02-31 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки позивачем пропущено шестимісячний строк звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

ОСОБА_1 , яка є сестрою померлого, та є єдиною спадкоємицею другої черги за законом.

Як зазначалося, відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦКУ країни за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті матері сплив 22.08.2020 року.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд мас враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Доказом поважності пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 є те, що останній невідомо було про наявність грошових вкладів померлого.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку-з огляду на обставини справи.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (Постанова Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 червня 2019 року у справі №565/1 145/17).

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними Щодо прав приватних осіб.

Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Тому оцінюючи пропуск строку позивачем, суд враховує принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 17 жовтня 2018 року по справі №681/203/17.

Враховуючи викладене, оцінивши наявні у справі докази, суд дійшов висновку, що позивач з поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини після смерті її брата ОСОБА_2 , а тому позов підлягає задоволенню та суд вважає достатнім визначити строк для прийняття спадщини тривалістю два місяці.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1268. 1269, 1270. 1272 ІДК України, ст.ст. 5. 11, 12, 13, 76-82, 89, 259. 263, 265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України, -

вирішив:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання законної сили рішенням суду для подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата - ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Судові витрати залишити за позивачем.

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. В разі проголошення вступної та резолютивної частини, в той же строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повне судове рішення складено 24.06.2021року.

ОСОБА_1 , АДРЕСА_2 , ІПН НОМЕР_2 .

Філія АТ КБ «А-Банк», м. Вінниця, вул. А. Артинова, 29, .

Третя вінницька державна нотаріальна контора, м. Вінниця, вул. 600- річчя, 30, .

Суддя: