КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

24 червня 2021 року Київський апеляційний суд у складі судді Гуля В.В. вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою скарги ОСОБА_1 на заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 29 жовтня 2020 року у справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В :

Заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 29 жовтня 2020 року позов задоволено.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 27 квітня 2021 року відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення.

Не погоджуючись із вказаним висновком суду, ОСОБА_1 , 07 червня 2021 року подала апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам ст. 354 ЦПК України, зокрема, пропущено процесуальний строк на апеляційне оскарження.

У відповідності до ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

В клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження ОСОБА_1 зазначає, що строк на апеляційне оскарження пропущено з поважних причин. В обґрунтування клопотання зазначалось, що відповідач не була присутня при ухваленні рішення по справі, оскільки судовий розгляд здійснювався за правилами спрощеного позовного провадження. Вказує також, що не знала про відкриття провадження по справі та її розгляд. Так само їй не було відомо про наявність заборгованості перед позивачем. Враховуючи викладене просила поновити строк на апеляційне оскарження.

Однак такі причини пропуску строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнанні поважними враховуючи наступне.

Відповідно до п.4 ст. 287 ЦПК України уразі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення була постановлена 27 квітня 20201 року. А отже з цього часу починається місячний строк на апеляційне оскарження заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 29 жовтня 2020 року.

Апеляційну скаргу подано 07 червня 2021 року з пропуском місячного строку на апеляційне оскарження, а причини пропуску строку на апеляційне оскарження зазначено те, що апелянт не повідомлявся належним чином про розгляд справи під час ухвалення заочного рішення.

Натомість апелянту необхідно зазначити поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження заочного рішення ,які почали свій перебіг після постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На підставі вище викладеного зазначені підстави в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані поважними, а тому приходжу до висновку про залишення апеляційної скарги без руху та надання апелянтові строку для зазначення інших поважних причин для поновлення строку на апеляційне оскарження.

А тому, апелянту потрібно зазначити поважну причину пропуску строку на оскарження заочного рішення суду першої інстанції.

Європейський суд з прав людини зауважив, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, № 17160/06 та № 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

Окрім того в апеляційній скарзі зазначається, що оскаржується заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 29 жовтня 2021 року тоді як заочне рішення по справі ухвалено 29 жовтня 2020 року.

За правилами статті 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 ЦПК України, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків, а саме: зазначити поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження та приведення апеляційної скарги у відповідність до вимог ст.356 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 29 жовтня 2020 року у справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості- залишити без руху та надати строк 10 днів з моменту отримання копії ухвали для виправлення вказаних недоліків, в іншому випадку буде відмовлено у відкритті провадження по справі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду В.В. Гуль