Троїцький районний суд Луганської області
Справа № 433/1618/20
Провадження 2/433/71/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.02.2021 року Троїцький районний суд Луганської області у складі:

головуючого судді Гавалешка П.С.,

за участю секретаря судового засідання Рєзнікової Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт.Троїцьке цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Центр надання адміністративних послуг Троїцької селищної ради Луганської області, Головне управління Держгеокадастру у Луганській області про скасування запису про проведену державну реєстрацію права власності та припинення права власності на земельну ділянку, -

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшов вищезазначений позов, в якому в обґрунтування позовних вимог зазначено, що рішенням Троїцького районного суду Луганської області № 433/987/18 від 21 листопада 2018 року було визнано за ОСОБА_2 у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , право на завершення приватизації та отримання на своє ім`я правовстановлюючих документів, що посвідчують право власності на земельну ділянку, площею 2,00 га для ведення особистого селянського господарства, розташованої на території Покровської сільської ради Троїцького району Луганської області, кадастровий номер земельної ділянки /21:002:0035. Наказом Головного управління Держгеокадастру у Луганській області № 973-сг від 13 жовтня 2017 року ОСОБА_1 було надано у приватну власність земельну ділянку загальною площею 1,9900 га з таким же кадастровим номером :21:002:0035, який було зазначено у вищевказаному рішенні суду, тобто у даному рішенні суду було допущено описку щодо кадастрового номеру земельної ділянки. Вказану описку було виправлено ухвалою Троїцького районного суду Луганської області № 433/987/18 від 30 вересня 2020 року. Однак, державним реєстратором Троїцької селищної ради Троїцького району Луганської області Коломієць Світланою Олександрівною 24 червня 2019 року на підставі вищезазначеного рішення суду було зареєстровано право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :21:002:0035 за ОСОБА_2 . Вказане на даний час позбавляє позивача можливості зареєструвати на своє ім`я право власності на вищезазначену земельну ділянку загальною площею 1,9900 га, кадастровий номер земельної ділянки :21:002:0035, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з даним позовом з метою захисту свого порушеного права.

Позивач у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, згідно якого просив справу розглянути без його участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить їх задовольнити.

Відповідач у судове засідання не з`явився, надав до заяву, згідно якої просить розглянути справу без його участі. Позовні вимоги визнає у повному обсязі, проти їх задоволення не заперечує.

Центр надання адміністративних послуг Троїцької селищної ради Луганської області свого представника у судове засідання не направив, надав до суду заяву про розгляд справи без участі їх представника. Проти задоволення позовних вимог не заперечують.

Головне управління Держгеокадастру у Луганській області свого представника у судове засідання також не направило, надало пояснення на позовні вимоги, згідно яких підтвердило викладені позивачем у своєму позові обставини. Просило справу розглянути без участі їх представника.

Дослідивши докази по справі, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Рішенням Троїцького районного суду Луганської області № 433/987/18 від 21 листопада 2018 року були задоволені позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , Покровської сільської ради Троїцького району Луганської області та Головного управління Держгеокадастру у Луганській області про визнання права на завершення приватизації та отримання правовстановлюючого документа на земельну ділянку. Визнано за ОСОБА_2 у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , право на завершення приватизації та отримання на своє ім`я правовстановлюючих документів, що посвідчують право власності на земельну ділянку, площею 2,00 га для ведення особистого селянського господарства, розташованої на території Покровської сільської ради Троїцького району Луганської області, кадастровий номер земельної ділянки /21:002:0035.

При цьому, наказом Головного управління Держгеокадастру у Луганській області № 973-сг від 13 жовтня 2017 року, тобто за рік до ухвалення вищезазначеного рішення суду, ОСОБА_1 було надано у приватну власність земельну ділянку загальною площею 1,9900 га з кадастровим номером :21:002:0035 для ведення особистого селянського господарства за рахунок земель сільськогосподарського призначення державної власності, що перебувають у запасі, угіддя - рілля, розташовану за межами населених пунктів на території, яка за даними Державного земельного кадастру враховується в Покровській сільській раді Троїцького району Луганської області.

У рішенні Троїцького районного суду Луганської області № 433/987/18 від 21 листопада 2018 року помилково було зазначено останню цифру кадастрового номеру земельної ділянки «5», у зв`язку з чим було допущено описку. Вказану описку було виправлено ухвалою Троїцького районного суду Луганської області № 433/987/18 від 30 вересня 2020 року, яка на даний час набула чинності, згідно з якою із рішення Троїцького районного суду Луганської області № 433/987/18 від 21 листопада 2018 року було виключено кадастровий номер земельної ділянки - :21:002:0035.

Однак, державним реєстратором Троїцької селищної ради Троїцького району Луганської області Коломієць Світланою Олександрівною 24 червня 2019 року на підставі вищезазначеного рішення суду було зареєстровано право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :21:002:0035 за ОСОБА_2 .

При цьому, рішенням Троїцького районного суду Луганської області № 433/987/18 від 21 листопада 2018 року було визнано за ОСОБА_2 у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , саме право на завершення приватизації, а вже потім отримання на своє ім`я правовстановлюючих документів, що посвідчують право власності на відповідну земельну ділянку.

Тобто, ОСОБА_2 першочергово повинна була бути дотримана відповідна процедура, встановлена законом, завершення приватизації земельної ділянки після смерті його батька ОСОБА_3 , яка б унеможливила державну реєстрацію за ОСОБА_2 на земельну ділянку, виділену позивачу у власність з кадастровим номером :21:002:0035.

Тільки після завершення приватизації право власності на земельну ділянку підлягало державній реєстрації, само по собі рішення не зобов`язувало державного реєстратора проводити реєстрацію права власності за ОСОБА_2 , тим паче на виділену позивачу у власність земельну ділянку з кадастровим номером :21:002:0035.

Вказане на даний час позбавляє позивача можливості зареєструвати на своє ім`я право власності на вищезазначену земельну ділянку загальною площею 1,9900 га (кадастровий номер :21:002:0035), у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з даним позовом з метою захисту свого порушеного права.

Відповідно до ч.ч. 1, 3, 4 ст. 79-1 ЗК України формування земельної ділянки полягає у визначені земельної ділянки як об`єкта цивільних прав, передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру. Сформовані земельні ділянки підлягають реєстрації в Державному земельному кадастрі. Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номеру.

Згідно ч.ч.9, 10 ст.79-1 ЗК України земельна ділянка може бути об`єктом цивільних прав виключно з моменту її формування та державної реєстрації права власності на неї. Державна реєстрація речових прав на земельні ділянки здійснюється після державної реєстрації земельних ділянок у Державному земельному кадастрі.

Відповідно до ч.ч. 1, 5 ст.5 Закону України «Про Державний земельний кадастр» ведення Державного земельного кадастру здійснюється шляхом: створення відповідної державної геодезичної та картографічної основи, яка визначається та надається відповідно до цього Закону; внесення відомостей про об`єкти Державного земельного кадастру; внесення змін до відомостей про об`єкти Державного земельного кадастру; оброблення та систематизації відомостей про об`єкти Державного земельного кадастру.

Згідно ст.16 Закону України «Про Державний земельний кадастр» земельній ділянці, відомості про яку внесені до Державного земельного кадастру, присвоюється кадастровий номер. Кадастровий номер земельної ділянки є її ідентифікатором у Державному земельному кадастрі. Система кадастрової нумерації земельних ділянок є єдиною на всій території України. Кадастровий номер скасовується лише у разі скасування державної реєстрації земельної ділянки.

За змістом статті 152 ЗК України держава забезпечує громадянам та юридичним особам рівні умови захисту прав власності на землю. Власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулась ідо суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст.5 ЦПК). Тягар доказування покладається на сторони (ст.12 ЦПК).

Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону (ч. 1 та 2 ст. 319 ЦК України.

Конституційно закріплено непорушність права власності.

Згідно з положеннями статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до ч. 2 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав.

Належним способом захисту права або інтересу є не скасування рішення суб`єкта державної реєстрації прав про державну реєстрацію прав, а скасування запису про проведену державну реєстрацію права власності (постанова ВП ВС від 20 листопада 2019 року у справі № 802/3/18-а).

Вимоги про скасування державної реєстрації, пов`язані з ухваленням рішення по суті спору щодо витребування майна. Незалежно від того, чи позивач був заявником щодо вчинення оскаржуваних реєстраційних дій щодо прав власності на нерухомість та чи ці дії вчинені за заявою іншої особи, такий спір є спором про цивільне право.

Віднесення вказаної справи до категорії цивільних не залежить і від того, чи здійснено державну реєстрацію прав на майно з дотриманням державним реєстратором вимог законодавства та чи заявляються разом з вимогами про скасування оспорюваного рішення, зобов`язання скасувати запис у Державному реєстрі, також вимоги щодо правомірності правочинів, на підставі яких прийнято оспорюване рішення (постанова ВП ВС від 15 травня 2019 року у справі № 522/7636/14-ц).

Якщо порушення своїх прав особа вбачає у наслідках, спричинених неправомірними, на думку особи, рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, і ці наслідки призвели до, виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин, мають майновий характер або пов`язаний з реалізацією її майнових або особистих немайнових інтересів, то визнання незаконними (протиправними) таких рішень є способом захисту цивільних прав та інтересів.

З огляду на вищезазначене вбачається, що в інший спосіб, ніж визначений позивачем, відновити та захистити порушені права останнього на володіння земельною ділянкою неможливо.

Аналіз зазначених обставин справи та норм права дає підстави вважати, що спір щодо скасування запису про державну реєстрацію права власності має вирішуватися судами за правилами цивільного судочинства, а позивачем обрано належний спосіб захисту порушеного права, який відповідає нормам Цивільного і цивільного процесуального законодавства.

Така ж правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду по справі № 128/3751/14-а від 24 квітня 2019 року, яку відповідно ч. 4 ст. 263 ЦПК України має враховувати суд при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

За таких обставини, суд, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні всіх обставин справи та наданих в їх обґрунтування доказів, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у справі, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що позов підлягає частковому задоволенню шляхом скасування запису про проведену державну реєстрацію права власності на спірну земельну ділянку, так як позивачем за змістом заявленого позову доведено та відповідачем в силу принципу змагальності сторін не спростовано обґрунтованості позовних вимог у частині того, що реєстрацію права власності на земельну ділянку з кадастровим номером :21:002:0035 за відповідачем було проведено незаконно.

Крім цього, в силу ч. 1 ст. 378 ЦК України право власності особи на земельну ділянку може бути припинено за рішенням суду у випадках, встановлених законом.

Відповідно до абз.2,3 ч.3 ст.26 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

Так як відповідний запис про право власності відповідача на земельну ділянку підлягає скасуванню, що є підставою для внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відповідних змін щодо припинення речових прав відповідача, то підстав для припинення судом права власності відповідача на це майно не вбачається, а тому в позові в цій частині необхідно відмовити.

На підставі викладеного, ст.ст. 15, 16, 21, 319, 373, 378, 391 ЦК України, ст.ст. 79-1, 152, 153, 158 ЗК України, ст.ст. 5, 16, 24 Закону України «Про Державний земельний кадастр», ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», керуючись ст.ст. 4, 10, 12, 18, 206, 263-265 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Центр надання адміністративних послуг Троїцької селищної ради Луганської області, Головне управління Держгеокадастру у Луганській області про скасування запису про проведену державну реєстрацію права власності та припинення права власності на земельну ділянку, - задовольнити частково.

Скасувати запис державного реєстратора Троїцької селищної ради Троїцького району Луганської області Коломієць Світлани Олександрівни від 24 червня 2019 року про державну реєстрацію права власності за ОСОБА_2 на земельну ділянку площею 1,99 га з кадастровим номером :21:002:0035 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 254; номер запису про право власності: 32148692; підстава внесення запису: рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 47515006 від 26 червня 2019 року 11:48:24, Коломієць Світлана Олександрівна, Троїцька селищна рада Троїцького району Луганської області).

В іншій частині позовних вимог ОСОБА_1 відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається за правилами п.п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України через Троїцький районний суд Луганської області до Луганського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя П.С. Гавалешко

18.02.21