Справа № 219/6098/21
Провадження № 2/219/2434/2021
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

18 червня 2021 року суддя Артемівського міськрайонного суду Донецької області Лапченко О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Бахмутської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

представник позивача адвокат Галій С.А., який діє в інтересах ОСОБА_1 , звернувся з вказаним позовом до суду, згідно якого просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк, достатній для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Перевіривши матеріали справи, вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки її подано з порушенням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зокрема: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

За змістом ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини, виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року.

Згідно роз`яснень, наданих у п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

При цьому, згідно роз`яснень, наданих у п.24 Постанови Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» N 7 від 30.05.2008 р., суди відкривають провадження у справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину».

Як вбачається з матеріалів справи, до позовної заяви не доданий документ, що підтверджує чи звертався позивач до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину в порядку спадкування за законом або за заповітом, на якій підставі їй було відмовлено в задоволенні заяви. Відповіді або постанови нотаріуса до позовної заяви не додано.

Відповідно до статті 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна місцезнаходження основної частини рухомого майна.

Питання щодо місця відкриття спадщини, яка знаходиться на непідконтрольній Україні території, було врегульовано статтею 11-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України», відповідно до якої у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є тимчасово окупована територія або населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, а нерухоме майно або основна його частина, у разі відсутності нерухомого майна основна частина рухомого майна знаходиться на території, передбаченій частиною першою цієї статті, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

З огляду на викладене, якщо спадкодавець був зареєстрований та проживав на непідконтрольній Україні території, місце відкриття спадщини не прив`язується до місця проживання спадкодавця (загальне правило статті 1221 ЦК України), а встановлюється місцем подання першої заяви.

Відповідно до ст. 48 ЦПК України позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Від змісту позовної заяви залежать дії суду при вирішенні питання про відкриття провадження у справі і проведення подальших підготовчих дій для розгляду справи у судовому засіданні та при її розгляді по суті, у тому числі і про її судову юрисдикцію та підсудність, про визначення обставин, що мають значення для її вирішення, про залучення в процес інших осіб, дослідження доказів тощо.

Також, від змісту позовної заяви залежать позиція відповідача, який, як і позивач, має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаний з тим, які вимоги до нього заявлені, з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Так, згідно п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України у позовній заяві мають бути чітко викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини.

Зокрема, в позовній заяві не зазначено коло спадкоємців (у тому числі і спадкоємців, які мають обов`язкову частку у спадковому майні), тоді як йдеться про визнання права власності в порядку спадкування.

Окрім того, при подачі заяви до суду позивачем не надано доказів відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, а також відмови від її прийняття.

Між тим, при подачі позову позивачем залучено у якості відповідача Бахмутську міську раду Донецької області, однак позивачем не зазначено яким чином рішення у справі може вплинути на права або обов`язки відповідача, а саме Бахмутську міську раду Донецької області.

Представник заявника в позовній заяві зазначив, що наразі у позивача ОСОБА_1 виникла можливість отримати спадщину після смерті її батька, яка складається з недоотриманих пенсійних виплат в Управлінні Пенсійного фонду України у м.Краматорськ Донецької області.

Отже, для з`ясування факту приналежності спадкового майна спадкодавцю (для підтвердження підсудності) позивач не надав належних документів про наявність і приналежність нарахованої, але не виплаченої пенсії, її батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , чи знаходився померлий на обліку в Управлінні Пенсійного фонду України у м.Краматорськ Донецької області, чи отримував пенсію.

Позивачем не вирішено питання про залучення до участі у справі та не визначено процесуальний статус Управління Пенсійного фонду України у м.Краматорськ Донецької області, або не зазначені причини, за яких Управління не залучено до участі у справі.

Оскільки позивачем не визначено належних відповідачів та не надано позивачем належних документів про наявність і приналежність нарахованої, але не виплаченої пенсії її батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , зазначена заява підлягає залишенню без руху.

Крім того, представник позивача просив визначити ОСОБА_1 додатковий строк, достатній для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , але не зазначив який саме строк в часовому вимірі йому буде достатнім для подання зазначеної заяви нотаріусу.

Враховуючи викладене, зазначена заява підлягає залишенню без руху.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 175 і 177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позову без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення вказаної ухвали.

Керуючись ст. ст. 136, 175-177, 185 ЦПК України, суд,

ухвалив:

позовну заяву ОСОБА_1 до Бахмутської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом 10 днів з моменту отримання ухвали. Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків позову у строк, встановлений судом, позов буде вважатися неподаним та повернутий.

Копію даної ухвали невідкладно надіслати позивачу, що звернувся із заявою.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Лапченко