провадження № 2/752/7572/21
УХВАЛА

22.06.2021 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Чередніченко Н.П.вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 про зняття арешту із квартири, -

В С Т А Н О В И В:

В червні 2021 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про зняття арешту із квартири.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, вважаю за необхідне залишити позовну заяву без руху за наступних підстав.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Частиною 5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що арешт може бути знятий за рішенням суду.

Позивач звернулась до суду із заявою, в якій просить суд зняти арешт із квартири.

Однак, подана позовна заява не відповідає вимогам встановленим ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, відповідно до вимог ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Однак, заявницею в позові наведені відомості не зазначені, та вимоги ст. 175 ЦПК України не виконані.

Крім того, в порушення вимог ст. 177 ЦПК України, позивачем не додано до позову його копії та копії всіх документів, що додаються до нього, для інших сторін.

Крім того, позивачем не було долучено до позову докази про сплату судового збору за пред`явлену вимогу немайнового характеру.

Так, відповідно до вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою, розмір судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908,00 грн.), а за подання до суду позовної заяви майнового характеру розмір судового збору складає - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто не менше 908,00 грн. та не більше 11350,00 грн.

Крім того, ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру; у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Стороною позивача пред`явлено одну самостійну вимогу немайнового характеру - зняття арешту із квартири, однак, доказів на підтвердження сплати судового збору в сумі 908,00 грн. до позову долучено не було.

Європейський суд з прав людини в рішеннях від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України", зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позову без руху.

Враховуючи наведене, у відповідності до ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 258, 175,177, 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про зняття арешту із квартири, - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення виявлених недоліків, але не більше десяти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Запропонувати позивачу подати документи та виправити недоліки, а саме: подати суду позов у відповідності до правил ст.ст. 175-177 ЦПК України, зокрема, із врахуванням недоліків, викладених в мотивувальній частині даної ухвали, а також докази сплати судового збору за пред`явлену вимогу немайнового характеру.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений строк, позовна заява буде визнана неподаною та йому повернена, а також те, що виконання ухвали вчинюється шляхом подання позовної заяви з усуненими недоліками з копіями для учасників та оригіналом квитанції про сплату судового збору в повному обсязі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя Н.П. Чередніченко