Справа № 495/6486/20
З а о ч н е р і ш е н н я
30 червня 2021 року м. Білгород-Дністровський
Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:
головуючої одноособово - судді Шевчук Ю.В.,
при секретарі Бучка В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Білгород-Дністровський в порядку загального провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням,-
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням.
В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, але надала заяву про розгляд справи в її відсутність, фіксування судового процесу за допомогою звуко-записувального технічного засобу не здійснювати, позовні вимоги підтримала, просила задовольнити, проти ухвалення заочного рішення суду не заперечує.
В судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином судовими повістками, які повернуті до суду з відміткою вручено особисто, причини неявки суду не повідомив.
Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до ч.3 ст.128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.
Згідно ч.5 ст.128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.
Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК Україна, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасним існуванням умов, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно ст.282 ЦПК України, за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд.
Відповідно до ст.283 ЦПК України, відповідачам, які не з`явилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню по наступним підставам.
Позивач, ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 на підставі Договору дарування ВРО №131748 від 08 листопада 2011 року, посвідченого приватним нотаріусом Білгород-Дністровського міського нотаріального округу Одеської області Холудєєвою С.М. та зареєстрованого в реєстрі №3944, про що свідчить Витяг про державну реєстрацію прав №31992463 від 10.11.2011 року.
У вищезазначеній квартирі зареєстрований відповідач ОСОБА_2 , однак за місцем реєстрації відповідач не проживає з 2016 року, що підтверджується Актом від 05.08.2020 року, виданий ОСББ «Щаслива оселя 3-Б» та складений у присутності сусідів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які підтвердили факт не проживання відповідача у квартирі АДРЕСА_1 .
Відповідач ОСОБА_2 є колишнім чоловіком позивача, який у 2016 році виїхав у невідомому їй напрямку, зв`язок з ним відсутній, у вищезазначеній квартирі вже 4 роки не з`являється.
Реєстрація відповідача створює суттєві перешкоди для здійснення позивачем своїх прав, як власника, користуватися та розпоряджатися квартирою позивача, вона змушена сплачувати комунальні послуги за відповідача, особистих речей відповідача у вищезазначеній квартирі не має.
Згідно ст.72 ЖК України, визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Відповідно до ст.150 ЖК України громадяни, що мають в приватній власності житло, мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд.
Згідно ст.386 ЦК України, держава забезпечує рівний захист усіх суб`єктів права власності.
Відповідно до ст.391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
У зв`язку з вищевказаним, суд вважає позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, обґрунтовані і підлягають задоволенню.
Керуючись ст.72, 150 ЖК України, ст.ст.386, 391 ЦК України, ст.ст.12, 13, 128, 223, 247, 263, 265, 268, 280-289 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В:
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 .
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення, (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення.
У відповідності до п.п. 15.5 п.1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.
Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Одеської області через Білгород-Дністровський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд ? якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя: