Справа № 724/898/21
Провадження № 2/724/337/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 червня 2021 року Хотинський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді: Гураль Л.Л.

секретаря судового засідання: Сенік М.І.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в порядку загального провадження в місті Хотині Чернівецької області справу за позовом ОСОБА_1 до Клішковецької сільської ради Дністровського району Чернівецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

05 травня 2021 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Хотинського районного суду Чернівецької області з позовною заявою до Клішковецької сільської ради Дністровського району Чернівецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якому посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , яка проживала за адресою: АДРЕСА_1 .

Зазначає, що за життя ОСОБА_2 склала заповіт, яким заповіла свій сертифікат на право на земельну частку (пай) серії ЧВ № 0031930, у розмірі 0,52 умовних кадастрових гектарів у бувшому КСП «Україна». Пізніше на підставі вищевказаного сертифікату на право на земельну частку (пай), спадкодавцем був виготовлений Державний акт на право приватної власності на земельну ділянку/пай/серія ІІ-ЧВ № 019136, який належав їй на праві приватної власності та на який вона мала право на день його смерті, ОСОБА_1 .

Пояснює, що інформація про те, що ОСОБА_2 померла йому стало відомо тільки в березні 2021 року від жителів с.Шилівці, Дністровського району, тому 31.03.2021 року він звернувся із письмовою заявою до Клішковецької сільської ради з метою отримання інформації про те, чи є зареєстровані у Клішковецькій сільській територіальній громаді, зокрема по Шиловецькому старостівському окрузі на його ім`я заповіти.

Вказує, що 22.04.2021 року йому стало відомо, згідно довідки № 328 виданої виконавчим комітетом Клішковецької сільської ради Дністровського району Чернівецької області, що на його ім`я 01 березня 2002 року ОСОБА_2 був складений заповіт на земельну частку (пай) у розмірі 0,52 умовних кадастрових гектарів.

Зазначає, що дізнавшись про заповіт, він звернувся до нотаріуса із заявою про відкриття спадкової справи для оформлення спадщини після смерті ОСОБА_2 , але йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку із пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Тому просить визначити спадкоємцю за заповітом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк 2 (два) місяці для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за заповітом через пропуск шестимісячного строку звернення із заявою до нотаріальної контори, що відкрилась після смерті спадкодавця - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, але від його представника ОСОБА_3 на адресу суду надійшла заява, в якій він просить справу слухати у їх відсутності, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити в повному обсязі, судовий збір просить не стягувати з відповідача.

Відповідач - представник Клішковецької сільської ради - Віктор Дронь в судове засідання не з`явився, але від нього на адресу суду надійшла заява, в якій просить справу слухати у відсутності представника сільської ради, позовні вимоги сільська рада визнає, не заперечує проти їх задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Частиною 3 ст. 200 ЦПК України визначено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову (ч.4 ст.206 ЦПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_2 , факт смерті якої підтверджується копією актового запису про смерть № 39 від 21.10.2013 року (а.с.35).

Також встановлено, що згідно копії заповіту від 01.03.2002 року ОСОБА_2 заповіла сертифікат на право на земельну частку (пай) серії ЧВ № 0031930, який належав їй на праві власності та на який вона мала право за законом на день її смерті, заповідає - ОСОБА_1 , 1976 р.н. мешканцю с.Шилівці, а згідно копії відповіді Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області від 06.05.2021 виготовлено державний акт на право власності на земельну ділянку серії ІІ-ЧВ № 019136 (а.с.10, 11, 25-29).

Відповідно довідок № 273 від 05.04.2021 року та № 328 від 22.04.2021 року виданих виконкомом Клішковецької сільської ради Дністровського району Чернівецької області вбачається, що ОСОБА_2 , 1928 року народження, до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 проживала одна, а ОСОБА_1 із заповітом від 01.03.2002 року ознайомлений у березні 2021 року (а.с.13, 17).

Згідно копії відповіді ПП «МЕДІА-ЦЕНТР» «ХОТИНСЬКІ ВІСТІ» від 15.04.2021 року вбачається, що у газеті «Хотинські вісті» не публікувалися некрологи чи співчуття з приводу смерті ОСОБА_2 та не публікувалась інформація щодо того, кому вона заповіла спадок (а.с.15).

Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 179/02-31 від 24.06.2021 року, виданої приватним нотаріусом Дністровського районного нотаріального округу Масловською І.Ю., вбачається, що ОСОБА_1 пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , спадкова справа не заводилась.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Відповідно до положень статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 7, 209, 188, 214 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 3 березня 2004 року № 20/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 283/8882 довідки про заповіти (про наявність заповіту, його зміст та ін.) видаються особам, щодо яких було складено заповіт, а також органам, переліченим в абзаці третьому пункту 7, та спадкоємцям за законом тільки після смерті заповідача за умови подання свідоцтва про його смерть. При підготовці до видачі свідоцтва про право на спадщину за законом або заповітом нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом шляхом витребування відповідних доказів перевіряє: факт смерті спадкодавця, наявність заповіту, наявність та чинність спадкового договору, час і місце відкриття спадщини, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво; перевіряє коло осіб, які мають право на обов`язкову частку в спадщині. Нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі.

Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини.

Встановивши, що ОСОБА_1 був необізнаний про наявність заповіту, складеного на його користь, й відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

При вирішенні питання про розподіл судового збору, судом враховується заява позивача, викладена в прохальній частині позову, з проханням судовий збір з відповідача не стягувати.

На підставі викладеного, та керуючись ст.ст. 12, 76-81, 141, 247, 259, 263- 265, 268 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 , АДРЕСА_2 , паспорт серії НОМЕР_1 до Клішковецької сільської ради Дністровського району Чернівецької області, вул.Головна, 66, с.Клішківці, Дністровського району, Чернівецька область, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити спадкоємцю за заповітом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк 2 (два) місяці для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за заповітом через пропуск шестимісячного строку звернення із заявою до нотаріальної контори, що відкрилась після смерті спадкодавця - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Чернівецького апеляційного суду, а у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 24.06.2021р.

Суддя: Л. Л. Гураль