233 Справа № 233/2595/21
УХВАЛА

25.06.2021 м. Костянтинівка

Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Мартиненко В. С. , розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Костянтинівської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И Л А:

До Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області із вказаним позовом звернулася ОСОБА_1 , в якому просила визнати за нею в порядку спадкування за законом право власності на нерухоме майно квартиру АДРЕСА_1 .

Свої вимоги позивач обґрунтувала тим, що вона прийняла спадщину після смерті брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . За життя померлий прийняв спадщину після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , але свідоцтво про право на спадщину не отримував. ОСОБА_3 за життя у повному обсязі внесла пайові внески за квартиру АДРЕСА_1 , проте право власності на квартиру не зареєструвала, в зв`язку з чим позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на вказану квартиру.

Проте позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні. Відповідно до п.5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. Згідно з ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Згідно з п. 80 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127, для державної реєстрації права власності на окреме індивідуально визначене нерухоме майно (квартира, житлове, нежитлове приміщення тощо), розміщене в об`єктів нерухомого майна, будівництво якого здійснювалося у результаті діяльності кооперативу подаються: довідка кооперативу про членство особи в кооперативі та внесення таким членом кооперативу пайового внеску в повному обсязі, технічний паспорт на окреме індивідуально визначене нерухоме майно (квартира, житлове, нежитлове приміщення тощо).

В порушення зазначених вимог позивачем до заяви не додано докази на підтвердження обставин щодо внесення ОСОБА_3 пайових внесків у повному обсязі за квартиру АДРЕСА_1 , обставин щодо складання технічного паспорту на вказане житлове приміщення, не викладені обставини щодо звернення позивача до нотаріуса за видачею свідоцтва про право на спадщину, до складу якої увійшов пайовий внесок, внесений ОСОБА_3 у повному обсязі за вказану квартиру, а також не зазначено відомості про перешкоди у реєстрації права власності на спірне майно на підставі свідоцтва про право на спадщину, , до складу якої увійшов пайовий внесок, внесений ОСОБА_3 у повному обсязі за вказану квартиру.

Крім того, відповідно до ч.ч. 4 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем встановлена ставка судового збору 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

До позовної заяви додано клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору, посилаючись на тяжкий майновий стан. В обґрунтування майнового стану позивачем додано довідку Костянтинівсько-Дружківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області від 30.04.2021 р. за № 2243, згідно з якою за вересень 2020 рік квітень 2021 року нею отримано пенсійні виплати в загальному розмірі 14318,56 грн., та відомості з державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 03.03.2021 р. за № 368, згідно з якими позивачем отримано соціальні виплати за ІІІ квартал 2020 року в розмірі 1316,00 грн та за IV квартал в розмірі 7132, грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частиною першою статті 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Відповідно до ч. 3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зокрема, за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Згідно із ч. 2 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно з п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

В порушення зазначених вимог, позивачем до клопотання не додано доказів річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Враховуючи наведене, у задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору або зменшення його розміру необхідно відмовити.

Частиною 1 статті 9 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Тобто судовий збір підлягає сплаті за подання даного позову на розрахунковий рахунок UA0005692, отримувач платежу Донецьке ГУК/Костянтинів. МТГ/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) - 37967785, банк отримувача Казначейство України(ел.адм.податків), код класифікації доходів бюджету 22030101, найменування коду класифікації доходів бюджету - судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050).

Згідно з ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За наведених підстав позовну заяву належить залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків та запропонувати сплатити судовий збір в розмірі, передбаченому п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», на вищезазначений рахунок та надати до суду документи, що підтверджують сплату судового збору, або клопотання про відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору за наявності підстав, передбачених ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та відповідні докази або документи, що підтверджують підстави для відстрочення сплати судового збору або для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Роз`яснити позивачу, що в іншому разі позовна заява буде вважатися неподаною та йому повернута.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353, п.п.15.5 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України,-

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Костянтинівської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху, надавши позивачам для виправлення недоліків строк 10 днів з дня отримання копії ухвали.

В разі неусунення недоліків у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена окремо від рішення суду в частині визначення розміру судових витрат до Донецького апеляційного суду через Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя