КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
=======================================================================
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

25 червня 2021 року м.Київ

Суддя Київського апеляційного суду Голуб С.А., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 04 березня 2021 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Укргазбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И Л А :

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 04 березня 2021 року позов задоволено.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, ОСОБА_1 подав 11 червня 2021 року апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України, зокрема: пропущено строк на апеляційне оскарження рішення суду.

Так, відповідно до ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 354 ЦПК України, строк на апеляційне оскарження може бути поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених в ч.2 ст. 358 цього Кодексу.

ОСОБА_1 порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що копію оскаржуваного рішення суду було отримано 22 березня 2021 року, а 09 квітня 2021 року було подано апеляційну скаргу на вказане рішення суду, однак вказана апеляційна скарга була повернута судом апеляційної інстанції у зв`язку з несплатою судового збору. При цьому, в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження зазначено, що копію ухвали суду апеляційної інстанції про залишення апеляційної скарги без руху не отримував, а вже 08 червня 2021 року отримав копію ухвали суду про повернення апеляційної скарги.

Причинами неотримання ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху зазначає, що на момент постановлення ухвали Київського апеляційного суду від 22 квітня 2021 року про залишення апеляційної скарги без руху представник скаржника вже змінив юридичну адресу. Відповідно, починаючи з 20 квітня 2021 року та по 20 травня 2021 року, представник скаржника перебував в пошуку нового офісу, а тому отримання поштової кореспонденції тимчасово не здійснювалось.

Вивчивши матеріали справи та враховуючи викладене, апеляційний суд не може вважати такі обставини, як поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження враховуючи наступне.

Як стверджує скаржник та що не спростовується матеріалами справи, останній отримав копію оскаржуваного судового рішення 22 березня 2021 року шляхом поштового вручення. У випадку звернення до апеляційного суду з апеляційною скаргою на рішення суду, яке було ухвалено без участі сторін у справі, або якщо учасник справи не отримав копію повного судового рішення в день його складення, то учасник справи має право на поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження такого рішення суду, якщо звернувся до суду з апеляційною скаргою протягом тридцяти днів з моменту отримання копії оскаржуваного рішення суду.

Таким чином, з 22 березня 2021 року розпочався тридцятиденний строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції з правом на поновлення такого строку та який закінчився 22 квітня 2021 року.

Як вбачається з матеріалів справи, 09 квітня 2021 року представником ОСОБА_1 - адвокатом Романцовою Т.В. було подано апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції від 04 березня 2021 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 22 квітня 2021 року представнику ОСОБА_1 - адвокату Романцовій Т.В. було поновлено строк на апеляційне оскарження рішення суду та залишено апеляційну скаргу без руху з наданням строку на усунення недоліків апеляційної скарги, а саме сплати судового збору.

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення представник ОСОБА_1 - адвокат Романцова Т.В. отримала вказану ухвалу суду 30 квітня 2021 року. Отже, з 30 квітня 2021 року розпочався перебіг десятиденного строку на усунення недоліків, що були визначені в ухвалі суду апеляційної інстанції від 22 квітня 2021 року, та який закінчився 10 травня 2021 року.

Станом на 02 червня 2021 року скаржником не були виконані вимоги ухвали суду, а тому ухвалою Київського апеляційного суду від 02 червня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка була подана адвокатом Романцовою Т.В., було повернуто скаржнику.

Зазначені обставини свідчать про те, що твердження скаржника про неотримання його представником копію ухвали суду апеляційної інстанції від 22 квітня 2021 року у зв`язку зі зміною юридичної адреси спростовані матеріалами справи.

Щодо твердження представника ОСОБА_1 - адвоката Курбака О.О., яким подана вдруге апеляційна скарга, про те, що представник скаржника з поважних причин не міг отримати копію ухвали суду від 22 квітня 2021 року, то суд апеляційної інстанції зазначає, що пошук адвокатським об`єднанням, яке здійснює представництво інтересів ОСОБА_1 , нового приміщення для офісу не може призводити до неналежного здійснення адвокатами дій спрямованих на захист особи, яка доручила здійснювати представництво своїх інтересів, відповідно не може бути визнано поважною причиною для невиконання вимог ухвали суду та не може бути поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження.

Окрім того, відповідно до положень ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Таким чином, саме на учасників судового процесу покладено обов`язок повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

При цьому, судом перевірено зареєстроване місцезнаходження Адвокатського об`єднання «Алтекса» та з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань встановлено, що зареєстрованим місцезнаходженням Адвокатського об`єднання «Алтекса» є саме пр. Повітрофлотський, 20/1, м. Київ, 03049 .

Окрім того, вирішуючи питання про поновлення строку на апеляційне оскарження та визначаючи поважність пропуску такого строку слід враховувати що статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 18.11.2010 у справі "Мушта проти України" зазначено: "право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак, такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані."

Окрім того, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

З урахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції не може вважати повернення Київським апеляційним судом вперше поданої апеляційної скарги у зв`язку з невиконанням вимог суду апеляційної інстанції, а також зміну юридичної адреси адвокатського об`єднання, яким здійснюється представництво інтересів відповідача у справи поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження та істотною перешкодою при оскарженні рішення суду першої інстанції в межах строків, що визначені цивільним процесуальним законодавством України, оскільки саме представники ОСОБА_1 звернулися до суду з апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції, а тому і ОСОБА_1 , і його представники повинні були цікавитися відомим їм судовим провадження та належним чином виконувати свої процесуальні обов`язки.

Таким чином, скаржнику слід подати повторно клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших об`єктивних причин, що унеможливили своєчасне звернення до суду з апеляційною скаргою.

Згідно із ч. 3 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга подана після закінчення строків, встановлених ст. 354 ЦПК України, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до апеляційного суду з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження в порядку встановленому ст. 358 цього Кодексу.

Якщо скаржник, відповідно до ухвали суду, у встановлений строк усуне недоліки, то апеляційна скарга вважається поданою в день первісного її подання до суду. В іншому випадку до апеляційної скарги будуть застосовані положення або ст. 357 або ж ст. 358 ЦПК України.

За правилами ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог встановлених ст. 356 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору застосовуються положення статті 185 вказаного Кодексу, тому апеляційні скарги слід залишити без руху, надавши ОСОБА_1 строк для усунення вказаних недоліків, а саме: подання повторно клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду із зазначенням інших поважних причин, що унеможливили своєчасне звернення до суду з апеляційною скаргою.

Враховуючи вищевикладене, подана апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 04 березня 2021 року залишити без руху, надавши скаржнику строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали, в іншому випадку, буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду С.А. Голуб