Справа № 336/6791/20
Провадження № 6/336/240/2021
У Х В А Л А

Іменем України

22 червня 2021 року суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Савеленко О.А., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про поворот виконання судового наказу,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебувала справа за заявою ТОВ «Керуюча компанія «Мрія» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості по сплаті послуг за управління багатоквартирним будинком.

25.11.2020 р. по справі було видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості по сплаті послуг з управління багатоквартирним будинком АДРЕСА_1 за період з 01.11.2017р. по 31.05.2020 р. в сумі 11095 (одинадцять тисяч дев`яноста п`яти) гривень 52 копійок, а також судовий збір в сумі 210 (двісті десять) гривень 20 копійок.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 02.06.2021 р. судовий наказ було скасовано.

18.06.2022 р. ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про поворот виконання судового наказу, в якій просить суд в порядку повороту виконання судового наказу стягнути з ТОВ «КК «Мрія» 4017,43 грн.,з яких: 2296, 93 копійки та понесені судові витрати: судовий збір в сумі 113,50 грн, комісія за сплату судового збору 15 грн, вартість поштових відправлень на суму 32 грн, оплачену правничу допомогу в сумі 1500 грн та 30 грн комісія.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що заява підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. 3ст. 171 ЦПК України, у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленомуст. 444 цього Кодексу.

Відповідно дост. 444 ЦПК України, питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони.

До заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним або приватним виконавцем.

Якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої - третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи.

На підтвердження зазначених доводів до заяви долучено судовий наказ від 25.11.2020 р., ухвалу про скасування судового наказу 02.06.2021 р., табуляграму від 02.06.2021 року про структуру заробітної плати ОСОБА_1 та про проведені утримання.

У рішенні Конституційного Суду України від 02 листопада 2011 року по справі №13-рп/2011 роз`яснено, що інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Відповідно до положень ст.171 ЦПК України скасування судового наказу є безумовною підставою при наявності заяви боржника для повороту виконання судового наказу.

Питання стягнення витрат на правничу допомогу судом не вирішується. При цьому суд приймає до уваги, що скасуванням судового наказу спір по суті не вирішується.

Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу ( пункт 1 частини 3 статті 133 ЦПК України).

За змістом положень частин першої-четвертої статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Отже, знову ж таки, судові витрати на правничу допомогу підлягають розподілу тільки за результатами розгляду справи.

Щодо вимоги боржника про стягнення на його користь суми судових витрат у розмірі 113,50 грн, 15 грн. комісії за сплату судового збору, 32 грн. вартості поштових відправлень та 30 грн. комісії за сплату правничої допомоги, суд виходить з такого.

Порядок розподілу судових витрат визначений статтями 141, 142 ЦПК України, які регулюють порядок розподілу судових витрат, понесених сторонами при розгляді справ у позовному провадженні.

Разом з тим, ЦПК України не містить визначеного порядку розподілу судових витрат між учасниками наказного провадження, зокрема, не містить норми, відповідно до якої у випадку повороту виконання судового наказу, на заявника, за судовим наказом, покладався би обов`язок відшкодування боржнику судового збору.

За вказаних обставин заявлена вимога боржника про стягнення з ТОВ «КК «Мрія» на його користь понесених судових витрат на правничу допомогу та судового збору у розмірі 1721,00 грн не підлягає задоволенню.

З наведених мотивів заява ОСОБА_1 про поворот виконання судового наказу підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.171,444 ЦПК України, суд-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про поворот виконання судового наказу задовольнити частково.

Допустити поворот виконання судового наказу від 25.11.2020 р. по справі № 336/679/20 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Керуюча компанія «Мрія» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості з управління багатквартирним будинком та стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Керуюча компанія «Мрія» в порядку повороту виконання судового наказу грошові кошти в сумі 2296 (дві тисячі двісті дев`яносто шість) грн. 93 коп.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Запорізького апеляційного суду з урахуванням п.15.5 Перехідних положень ЦПК України через суд першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.А. Савеленко