Ухвала

11 лютого 2021 року

м. Київ

справа № 623/3728/19

провадження № 61-1301 ск21

Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Білоконь О. В. (суддя-доповідач), Осіяна О. М., Сакари Н. Ю.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 24 грудня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Куп`янської філії публічного акціонерного товариства «Харківгаз» про захист прав споживачів шляхом визнання незаконним відключення домоволодіння від системи газопостачання та за зустрічним позовом акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» Куп`янське відділення до ОСОБА_1 про стягнення завданих збитків донарахованого об`єму природного газу,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2019 рокуОСОБА_1 звернувся до суду з указаним позовом, в якому просив скасувати протокол комісії Куп`янського відділення акціонерного товариства«Харківгаз» (далі - АТ «Харківгаз») з розгляду акта на порушення, складеного від 23 квітня 2019 року щодо задоволення акта про порушення від 06 березня 2019 року № 249; визнати недійсним акт розрахунку неврахованих обсягів природного газу внаслідок виявлених порушень за період з 11 березня 2018 року по 11 березня 2019 року відносно нього на суму 72 874,71 грн; зобов`язати відповідача відновити постачання у його домоволодінні за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом підключення до газорозподільної системи.

Не погоджуючись із первісними вимогами, у листопаді 2019 року АТ «Харківгаз» звернулося до суду із зустрічним позовом, у якому просило стягнути з ОСОБА_1 на його користь завдані збитки донарахованого об`єму природного газу у розмірі 72 874,71 грн.

Рішенням Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 20 жовтня 2020 року позов ОСОБА_1 задоволено.

Скасовано протокол комісії Куп`янського відділення АТ «Харківгаз» з розгляду акта про порушення, складеного від 23 квітня 2019 року щодо задоволення акта про порушення від 06 березня 2019 року № 249.

Визнано недійсним акт розрахунку неврахованих обсягів природного газу внаслідок виявлених порушень за період з 11 березня 2018 року по 11 березня 2019 року відносно ОСОБА_1 на суму 72 874,71 грн.

3обов`язано Куп`янське відділення АТ «Харківгаз» відновити постачання у домоволодінні, яке розташоване на земельній ділянці, що належить ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом підключення до газорозподільної системи.

В задоволенні зустрічного позову АТ «Харківгаз» відмовлено.

Постановою Харківського апеляційного суду від 24 грудня 2020 року рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 20 жовтня 2020 року скасовано, у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено. Зустрічний позов АТ «Харківгаз» задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Харківгаз» вартість необлікованого(донарахованого) об`єму споживання природного газу у розмірі 72 874,71 грн.

У січні2021 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив оскаржуване судове рішення скасувати та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Вивчивши касаційну скаргу, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки вона подана на судове рішення у малозначній справі, що не підлягає касаційному оскарженню, з урахуванням такого.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8).

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, зазначених у цій же нормі ЦПК України.

Пунктом 1 та 4 частини четвертої статті 19 ЦПК України визначено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із частиною четвертою статті 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» передбачено, що у 2021 році прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць установлено в розмірі з 01 січня 2021 року (на час подання касаційної скарги) - 2 270,00 грн.

Предметом касаційного оскарження є судове рішення, ухвалене у справі щодо визнання незаконним відключення домоволодіння ОСОБА_1 від системи газопостачання та зобов`язання АТ «Харківгаз» його відновити та стягнення з ОСОБА_1 заборгованості у розмірі 72 874,71 грн, яка станом на 01 січня 2021 року не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 270,00 грн х 250=567 500,00 грн).

Ця справа не є справою з ціною позову, яка перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, і не є справою, яка підлягає розгляду лише за правилами загального позовного провадження, виключний перелік яких передбачений частиною четвертою статті 274 ЦПК України.

Зазначена справа є незначної складності та не належить до виключень із цієї категорії, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України. Малозначна справа є такою в силу своїх властивостей, тому незалежно від того визнавав її такою суд першої чи апеляційної інстанції, ураховуючи, що частина шоста статті 19 ЦПК України належить до Загальних положень цього Кодексу, які поширюються й на касаційне провадження, Верховний Суд вважає за можливе визнати цю справу малозначною.

Касаційна скарга не містить мотивів про те, що оскаржуване судове рішення підпадає принаймні під один із випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судові рішення у малозначних справах підлягають касаційному оскарженню.

При цьому, Верховним Судом досліджено та взято до уваги: ціну позову, предмет позову, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства й не встановлено випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, які б свідчили про необхідність перегляду судового рішення у цій справі у касаційному порядку.

Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд, який відповідно до частини третьої статті 125 Конституції України є найвищим судовим органом, виконує функцію «суду права», що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення для формування єдиної правозастосовної практики.

Під час вирішення питання про відкриття касаційного провадження (зокрема й про відмову у відкритті провадження) у справі не надається правова оцінка законності та обґрунтованості оскаржуваного судового рішення, а виключно встановлюється наявністьчи відсутність підстав для його касаційного оскарження відповідно до вимог статей 389, 394 ЦПК України.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Зазначене відповідає Рекомендаціям № R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 7 лютого 1995 року, який рекомендував державам-членам вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) від 23 жовтня 1996 року; «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії) від 19 грудня 1997 року).

З урахуванням наведеного, оскільки ОСОБА_1 подав касаційну скаргу на судове рішення у малозначній справі, що не підлягає касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.

Разом з тим, не потребують окремого розгляду питання дотримання особою, яка подала касаційну скаргу, вимог статей 390 та 392 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись статтею 129 Конституції України, статтею 19, статтею 260, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 24 грудня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Куп`янської філії публічного акціонерного товариства «Харківгаз» про захист прав споживачів шляхом визнання незаконним відключення домоволодіння від системи газопостачання та за зустрічним позовом акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» Куп`янське відділення до ОСОБА_1 про стягнення завданих збитків донарахованого об`єму природного газу.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали надіслати заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді О. В. Білоконь

О. М. Осіян

Н. Ю. Сакара