Провадження № 2/235/1069/21
Справа № 235/2425/21
25 червня 2021 року м. Покровськ
Красноармійський міськрайонний суд Донецької області
у складі: головуючого - судді Назаренко Г.В.
за участю секретаря судового засідання Овчаренко В.В.,
розглянувши у судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Удачненської селищної ради Покровського району Донецької області про визнання права власності на майновий пай члена колективного сільськогосподарського товариства, -
У квітні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Сільськогосподарського товариства «Агрофірма «Дружба» про визнання права власності на майновий пай члена колективного сільськогосподарського товариства.
Ухвалою Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 18 травня 2021 року за клопотанням представника позивача замінено первісного відповідача по справі належним відповідачем - Удачненською селищною радою Донецької області.
Позивач в судове засідання не з`явився, надав клопотання про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, не заперечував проти ухвалення по справі заочного рішення.
Відповідач про дату, час і місце судового розгляду повідомлений належним чином, в судове засідання не з`явився, не повідомив про причини неявки, у встановлений строк відзив не подав.
Згідно ст.281 ЦПК України по справі ухвалено заочне рішення на підставі наявних у ній доказів.
Дослідивши письмові докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню повністю.
Судом встановлені такі фактичні обставини та відповідний зміст спірних правовідносини.
Згідно копії свідоцтва про смерть, виданого 6 травня 1999 року виконкомом Удачненської селищної ради Красноармійського району Донецької області, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.6).
Спадкоємцем майна ОСОБА_2 була його дружина ОСОБА_3 , яка 05.10.2000 року отримала свідоцтво про право на спадщину за законом реєстр № 1023 на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП «Дружба». (а.с.8)
Згідно копії свідоцтва про смерть, виданого 1 червня 2020 року виконкомом Удачненської селищної ради Покровського району Донецької області, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.5).
Позивач є сином померлої ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження позивача, отже є спадкоємцем першої черги за законом (а.с.4).
4 грудня 2020 року ОСОБА_1 отримав свідоцтво на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 , зареєстроване в реєстрі за № 455 на земельну ділянку, розташовану на території Удачненської селищної ради Покровського району Донецької області, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с.10).
24 березня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до нотаріуса із заявою про видачу додаткового свідоцтва на майновий пай. Постановою державного нотаріуса Другої покровської державної нотаріальної контори від 24.03.2021 року № 154/02-31 у видачі свідоцтва було відмовлено у зв`язку з тим, що заведена спадкова справа 16.02.1998 року була передана в серпні 2012 року на зберігання до обласного державного нотаріального архіву у Донецькій області в м. Донецьк, доступ до якого відсутній (а.с.13).
Згідно повідомлення державного нотаріуса Другої покровської державної нотаріальної контори від 13.04.2021 року № 211/01-16 спадщина після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , відкривалась 28.12.1999р., номер спадкової справи 303. Повідомити відомості про коло спадкоємців, які подали заяви про прийняття спадщину та на яку саме спадщину було видано свідоцтво про право на спадщину, не уявляється можливим, оскільки спадкова справа знаходиться на зберіганні в Донецькому обласному державному нотаріальному архіві, доступ до якого відсутній. Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру дача видачі свідоцтва не зазначена, так як статус спадкової справи архівний. Тільки з 01.12.2000р. вносилися дані про видані свідоцтва до Спадкового реєстру. Заповіти від імені ОСОБА_2 не посвідчувалися (а.с.35).
Згідно повідомлення державного нотаріуса Другої покровської державної нотаріальної контори від 13.04.2021 року № 212/01-16 спадщина після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , відкривалась 07.08.2020р. , номер спадкової справи 122/2020. Заяву про прийняття спадщини за заповітом подав син спадкодавця ОСОБА_1 . Свідоцтва про право на спадщину були видані на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Удачненської селищної ради Покровського району та на право на пайовий фонд майна. Згідно даних Спадкового реєстру заповіт від імені ОСОБА_3 посвідчувався Удачненською селищною радою Покровського району Донецької області 10.12.2019 року по реєстру № 48 (а.с.28).
Відповідно до ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Згідно ст.1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).
Згідно ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до положень ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом.
Згідно ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Відповідно до ч.2 ст.9 Закону України «Про колективне сільськогосподарське товариство» пай є власністю члена підприємства. Право розпоряджатися своїм паєм за власним розсудом член підприємства набуває після припинення членства в підприємстві. Пай може успадковуватися відповідно до цивільного законодавства України та статуту підприємства.
Відповідно до ч.ч.4, 5 ст.31 Закону України «Про колективне сільськогосподарське товариство» у разі злиття підприємства з іншим підприємством усі майнові права та обов`язки кожного з них переходять до новоствореного підприємства. При приєднанні одного підприємства до іншого до останнього переходять усі майнові права та обов`язки приєднаного підприємства. У разі поділу підприємства до новостворених підприємств переходять за роздільним актом (балансом) у відповідних частинах майнові права і обов`язки реорганізованого підприємства.
Відповідно до ч.2 ст. 315 ЦПК України в судовому порядку можуть бути встановлені факти від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих або майнових прав фізичних осіб.
Відповідно до п.2 постанови ВСУ № 7 від 30.05.2008р. "Про судову практику у справах про спадкування" справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.
Факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення, оскільки один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та для іншої мети - ні.
Встановлення факту прийняття спадщини має для позивача юридичне значення, оскільки від встановлення цього факту безпосередньо породжуються юридичні наслідки, від яких залежить вирішення питання щодо оформлення її спадкових прав.
Відповідно до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування» при наявності умов для отримання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розгляду не підлягають. А у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 16.04.2004 № 7 "Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ" член колективного сільськогосподарського підприємства, включений до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю, набуває права на земельну частку (пай) з дня видачі цього акта, і в разі його смерті успадкування права на земельний пай здійснюється за нормами ЦК.
Згідно ч.1 ст.64 Конституції України конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України.
Однак чинним законодавством не встановлений чіткий термін для отримання зазначеного свідоцтва - Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Відповідно отримання свідоцтва про право на спадщину спадкоємцем строком не обмежена і таке право не припинилося внаслідок його смерті.
ОСОБА_1 в установлений законом строк звернувся із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , однак не має можливості отримати додаткове свідоцтво про право на спадщину на спадкове майно, оскільки відсутній доступ до обласного державного нотаріального архіву у Донецькій області, у зв`язку з чим підлягають судовому захисту законні права позивача шляхом визнання за ним права власності на пайовий фонд в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Керуючись ст.ст.15, 16, 328, 392 ЦК України, ст.ст.12, 13, 81, 265, 280 ЦПК України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законно сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, повністю або частково до Донецького апеляційного суду через Красноармійський міськрайонний суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його складання.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарг подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Заочне рішення може бути переглянуте Красноармійським міськрайонним судом Донецької області за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його складання.

Учасник справи, якому заочне рішення суду не було вручено у день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Згідно п.3 Розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 731-ІХ від 18.06.2020 року під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя Г.В. Назаренко