ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-з/803/47/21 Справа № 185/2109/18 Суддя у 1-й інстанції - Гаврилов В.А. Суддя у 2-й інстанції - Городнича В. С.
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2021 року м. Дніпро

16 червня 2021 року Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого - Городничої В.С.,

суддів: Лаченкової О.В., Петешенкової М.Ю.,

за участю секретаря - Солодової І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі заяву представника Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» Горбатко Вікторії Віталіївни про поворот виконання додаткової постанови Дніпровського апеляційного суду від 04 квітня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про визнання незаконним наказу про звільнення з роботи, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, визнання дисциплінарного стягнення дискримінацією працівника,-

ВСТАНОВИЛА:

У березні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Національне агентство з питань запобігання корупції про визнання незаконним наказу про звільнення з роботи, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, визнання дисциплінарного стягнення дискримінацією працівника.

Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 20 грудня 2018 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 03 квітня 2019 року рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 20 грудня 2018 року скасовано. Позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково. Визнано незаконним та скасовано наказ директора ВСП ШУ «Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» від 01 березня 2018 року № 460-к про звільнення ОСОБА_1 . Поновлено ОСОБА_1 на попередньому місці роботи на ВСП ШУ «Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» на ділянку ВТБ на посаді гірничого майстра. Стягнуто з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» на користь ОСОБА_1 середню заробітну плату за час вимушеного прогулу внаслідок незаконного звільнення у розмірі 173 014,10 грн. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено. Допущено негайне виконання рішення суду в частині поновлення на роботі.

Додатковою постановою Дніпровського апеляційного суду від 04 квітня 2019 року доповнено 6 абзац постанови Дніпровського апеляційного суду від 03 квітня 2019 року та викладено його в наступній редакції: «Стягнути з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» на користь ОСОБА_1 середню заробітну плату за час вимушеного прогулу внаслідок незаконного звільнення в розмірі 173 014, 10 грн. без урахування податків та інших обов`язкових платежів.» Доповнено 8 абзац постанови Дніпровського апеляційного суду від 03 квітня 2019 року та викладено його в наступній редакції: «Допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах платежу за один місяць.» Стягнуто з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» на користь держави судовий збір в сумі 3 200, 00 грн.

У травні 2019 року ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» звернулося до суду апеляційної інстанції із заявою про виправлення описки у постанові Дніпровського апеляційного суду від 03 квітня 2019 року.

Постановою Верховного Суду від 20 травня 2020 року постанову Дніпровського апеляційного суду від 03 квітня 2019 року залишено без змін.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 15 жовтня 2020 року, залишеною без змін постановою Верховного Суду від 21 березня 2021 року, заяву ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» задоволено. Виправлено описку в постанові Дніпровського апеляційного суду від 03 квітня 2019 року, вказавши правильно в описовій частині постанови «слід стягнути з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» на користь ОСОБА_1 середню заробітну плату за час вимушеного прогулу внаслідок незаконного звільнення за період із 01 березня 2018 року по 03 квітня 2019 року в розмірі 173 014,10 грн: 310 (дні вимушеного прогулу) х 558,11 грн (середньоденна заробітна плата) з урахування податків та інших обов`язкових платежів», замість помилкового «слід стягнути з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» на користь ОСОБА_1 середню заробітну плату за час вимушеного прогулу внаслідок незаконного звільнення за період із 01 березня 2018 року по 03 квітня 2019 року в розмірі 173 014,10 грн: 310 (дні вимушеного прогулу) х 558,11 грн (середньоденна заробітна плата) без урахування податків та інших обов`язкових платежів».

У грудні 2020 року до Дніпровського апеляційного суду від ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» надійшла заява про поворот виконання додаткової постанови Дніпровського апеляційного суду від 04 квітня 2019 року у цивільній справі №185/2109/18.

Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи заяви, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд приходить до висновку про залишення заяви без задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 444 ЦПК України питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони. Якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої - третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи. Така заява розглядається у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника у двадцятиденний строк з дня надходження заяви, проте їх неявка не перешкоджає її розгляду.

Згідно з правовою позицією Конституційного Суду України, викладеною у рішенні від 02 листопада 2011 року №13-рп/2011, поворот виконання рішення - це процесуальна гарантія захисту прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав.

Отже, за змістом вказаної вище статті ЦПК України, якщо обов`язок щодо вирішення питання про поворот виконання судового рішення не був виконаний судом апеляційної чи касаційної інстанції, відповідач вправі в межах річного строку звернутися до суду, у якому перебуває справа, із заявою про поворот виконання рішення; при цьому, строк починає обраховуватись з моменту набрання законної сили рішенням чи ухвалою суду про відмову в задоволенні позову, задоволення позовних вимог у меншому розмірі, закриття провадження у справі чи залишення заяви без розгляду.

Вказане також відповідає правовій позиції Верховного Суду, яка була викладена у постанові від 27 лютого 2020 року (справа 635/2683/14-а, провадження №К/9901/15467/18).

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що заява про поворот виконання рішення суду не підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 259, 260, 444 ЦПК України, колегія суддів,

УХВАЛИЛА:

У задоволенні заяви представника Приватного акціонерного товариства ДТЕК Павлоградвугілля Горбатко Вікторії Віталіївни про поворот виконання додаткової постанови Дніпровського апеляційного суду від 04 квітня 2019 року відмовити.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з дня її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий: В.С. Городнича

Судді: О.В. Лаченкова

М.Ю. Петешенкова