Ухвала

29 червня 2021 року

м. Київ

провадження № 61-101вп21

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Луспеника Д. Д. розглянув клопотання ОСОБА_1 про визначення підсудності справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до Нововоронцовського районного суду Херсонської області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Нововоронцовського районного суду Херсонської області

від 31 травня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу повернуто позивачу.

16 червня 2021 рокуОСОБА_1 звернулася до Верховного Суду із клопотанням про визначення підсудності справи за її позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Клопотання мотивовано тим, що 16 липня 2013 року між нею та ОСОБА_2 укладено шлюб, який зареєстровано виконавчим комітетом Дудчанської сільської ради Нововоронцовського району Херсонської області, про що складено актовий запис № 04. Вона

є громадянкою України, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , на підтвердження чого надала відповідні докази.

Вказала, що відповідач ОСОБА_2 є громадянином Російської Федерації, має зареєстроване місце проживання на території України за адресою:

АДРЕСА_1 , проте фактично проживає за її межами в м. Йошкар-Ола, Республіка Марій Ел (суб`єкт Російської Федерації).

Зазначене клопотання не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Під час вирішення питання про визначення підсудності спору про розірвання шлюбу Верховний Суд керується положеннями ЦПК України та Законом України «Про міжнародне приватне право», якими встановлено порядок урегулювання приватноправових відносин, які хоча б через один із своїх елементів пов`язані з одним або кількома правопорядками, іншими, ніж український правопорядок.

Відповідно до статті 29 ЦПК України підсудність справ за участю громадян України, якщо обидві сторони проживають за її межами, а також справ про розірвання шлюбу між громадянином України та іноземцем або особою без громадянства, які проживають за межами України, визначається суддею Верховного Суду у порядку, передбаченому статтею 33 цього Кодексу, одноособово.

Аналіз наведеної норми права свідчить про те, що підсудність справ про розірвання шлюбу між громадянином України та іноземцем або особою без громадянства визначається ухвалою Верховного Суду у тому разі, якщо обидві сторони проживають за межами України.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про міжнародне приватне право» припинення шлюбу та правові наслідки припинення шлюбу визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків шлюбу.

Згідно з частиною першою статті 60 Закону України «Про міжнародне приватне право» правові наслідки шлюбу визначаються спільним особистим законом подружжя, а за його відсутності - правом держави,

у якій подружжя мало останнє спільне місце проживання, за умови, що хоча б один з подружжя все ще має місце проживання у цій державі, а за відсутності такого - правом, з яким обидва з подружжя мають найбільш тісний зв`язок іншим чином.

Відповідно до частини першої статті 16 Закону України «Про міжнародне приватне право» особистим законом фізичної особи вважається право держави, громадянином якої вона є.

Як убачається з матеріалів заяви (клопотання), ОСОБА_1

є громадянкою України, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач ОСОБА_2 є іноземцем - громадянином Російської Федерації, який має зареєстроване місце проживання на території України за адресою:

АДРЕСА_1 .

При цьому, заявником не надано доказів на підтвердження фактичного місця проживання ОСОБА_2 .

Таким чином, оскільки встановлено, що ОСОБА_1 зареєстрована та проживає на території України, а щодо ОСОБА_2 відсутні докази стосовно його фактичного місця проживання, Верховний Суд позбавлений процесуальних підстав й можливості вирішити питання про визначення підсудності справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Керуючись статтею 29 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про визначення підсудності справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу відмовити.

Клопотання разом з доданими до нього матеріалами направити заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д. Д.Луспеник