КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

25.06.21 справа № 133/1922/21

провадження № 2-о/133/56/21

КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ

Суддя Козятинського міськрайонного суду Вінницької області Пєтухова Н.О., вирішуючи питання про прийняття до розгляду та відкриття провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , за участю заінтересованої особи: ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИЛА:

22.06.2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин, заінтересована особа: ОСОБА_2 .

Вирішуючи питання про прийняття до розгляду та відкриття провадження у справі, суд встановив такі обставини та дійшов таких висновків.

До матеріалів заяви надано клопотання надано клопотання щодо звільнення від сплати судового збору, посилаючись на ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», яким передбачено, що суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов розмір судового збору перевищує 5 % розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік.

Заявник мотивує клопотання тим, що згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року,в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 р.» прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2021 року становить 2189 гривень. Згідно відомостей з Державного реєстру фізичних осіб платників податків ДПС України від 03.06.2021 про суми виплачених доходів у заявника доходи відсутні.

ОСОБА_1 зазначає, що наразі місячний дохід складає її пенсія, що становить 2525,94 грн. Тоді як згідно інформації Міністерства соціальної політики України відповідно до ст.. 5 Закону України «Про прожитковий мінімум» - орієнтовний фактичний розмір прожиткового мінімуму у цінах березня 2021 року у розрахунку на місяць на одну особу становив 4224 грн. (з урахуванням суми обов`язкових платежів 4840 грн.).Тому, на думку заявника, існує невідповідність розміру доходу у вигляді пенсії 2525,94 грн., означеним розмірам прожиткового мінімуму 4224 грн. З чого слідує, що вона фізично неспроможна сплатити судовий збір в розмірі 908,00 грн. за подачу заяви про встановлення факту родинних відносин та прожити наступний місяць за 1617,94 грн., що на 2606,06 грн., менше фактичного розміру прожиткового мінімуму.

Також у клопотанні заявник посилається на практику ЄСПЛ, а саме: пунктом 55 рішення у справі «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року ЄСПЛ підкреслив, що обмеження, накладене на доступ до суду буде несумісним із пунктом 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти. Відповідно до практики ЄСПЛ пункт 1 ст. 6 Конвенції не вимагає від держав засновувати апеляційні або касаційні суди. Разом з тим, там де такі суди існують, гарантії, що містяться у ст. 6 Конвенції, повинні відповідати. зокрема, забезпеченню ефективного доступу до цих судів для того, щоб учасники судового процесу могли отримати рішення, яке стосується їх «цивільних прав та обов`язків» (Рішення ЄСПЛ у справі «Гоффман проти Німеччини» від 11 жовтня 2011 р., пункт 65; Рішення ЄСПЛ у справі «Кудла проти Польщі» від 26 жовтня 2000 р.) ЄСПЛ вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення п. 1 ст. 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 р. пункт 59). Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняються від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій погайний фінансовий стан (Рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» від 20 лютого 2014 р., пункт 111). Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Посилаючись на вищезазначене та, як вказано заявником, враховуючи фінансову неспроможність із доходом нижчим фактичного розміру прожиткового мінімуму, ОСОБА_1 просить суд звільнити її від сплати судового збору.

Дослідивши додані до клопотання матеріали, суддя встановила наступне.

Відповідно до п.1 частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умови, зокрема, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 1,3 ст. 136 ЦПК суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Слід відзначити, що важкий майновий стан сторони входить до предмета доказування і, відповідно, має бути підтверджений належними і допустимими, у розумінні статей 77, 78 ЦПК України, доказами. Тож, для застосування судом положень частини 1 статті 136 ЦПК України та Закону України "Про судовий збір" повинні бути відповідні правові підстави, в іншому ж випадку, як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі "Креуз проти Польщі", вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя. Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.ХІ.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя №R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.

Положення Закону не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Для розрахунків щодо визначення чи перевищує сума судового збору 5% розміру річного доходу позивача, суду необхідно встановити розмір річного доходу позивача фізичної особи за 2020 рік. Однак позивачем надано довідку Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області №837 від 26.05.2021, у якій зазначено, що ОСОБА_1 знаходиться на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України у Вінницькій області і отримує пенсію за віком та надано відомості про отримання пенсії з грудня 2020 по травень 2021.

З відомостей з Державного реєстру фізичних осіб платників податків ДПС України про суми виплачених доходів вбачається, що відомості про доходи з 01.01.2020 по 31.03.2021 відсутні. У примітці зазначено, що інформація потребує уточнення у джерел доходів.

Отже, посилання позивача на наявність підстав, визначених ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» для звільнення від сплати судового збору є недоведеним, оскільки з наданих матеріалів неможливо розрахувати 5% розміру річного доходу і встановити чи перевищує він суму судового збору, адже заявником не надано доказів (відповідних довідок, розрахунків, листів), зміст яких підтверджує розмір її доходу саме за попередній календарний рік.

Доводи заявника щодо невідповідності розміру її пенсії фактичному прожитковому мінімуму судом до уваги не беруться, оскільки розмір фактичного прожиткового мінімуму ані сам по собі, ані у взаємозв`язку з розміром пенсії заявника, не можуть бути фактором, що нівелює необхідність встановлення саме розміру річного доходу позивача за попередній рік та його співставлення з розміром судового збору, що вимагається Законом для прийняття рішення щодо звільнення від сплати судового збору.

Таким чином, клопотання заявника про звільнення її від сплати судового збору є необгрунтованим, докази, надані заявником не містять відомостей, що підтверджують її позицію, а тому таке клопотання задоволенню не підлягає.

За подання заяви у справах окремого провадження особа сплачує судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, передбаченому підпунктом 4 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»

Згідно Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2021 та станом на момент подання позовної заяви ОСОБА_1 становить 2270 грн. Таким чином, розмір судового збору, обчислюється виходячи із вказаної суми, а саме: 2270 х 0,2% = 454 грн.

А тому, заявникові необхідно сплатити 454 грн. судового збору та надати суду відповідну квитанцію.

Також суд звертає увагу заявника на таке.

У відповідності до п. 5 ч.2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи, зокрема, про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Частиною 3 ст. 42 ЦПК України визначено, що у справах окремого провадження учасниками справи є заявники, інші заінтересовані особи.

Згідно ч. 4 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

До заінтересованих осіб належать особи, які беруть участь у справі та мають у ній юридичну заінтересованість. Коло заінтересованих осіб визначається взаємовідносинами із заявником у зв`язку з обставинами, які підлягають встановленню і які можуть вплинути на їх права та обов`язки. Участь у справі цих осіб зумовлюється тим, що із установленням окремих обставин заявник може реалізувати свої права у правовідносинах, у яких беруть участь і заінтересовані особи. Для цих осіб характерним є те, що їхні суб`єктивні права та обов`язки мають юридичний зв`язок із суб`єктивними правами і обов`язками заявників.

Зі змісту заяви вбачається, що ОСОБА_1 звернулася з заявою про встановлення факту проживання однією сімєю, оскільки після смерті ОСОБА_3 залишилося спадкове майно, яке заявник бажає успадкувати як спадкоємець четвертої черги споріднення. Заявник не може скористатися своїм правом на спадщину, оскільки не може підтвердити свої родинні стосунки з ОСОБА_3 .

За період проживання ОСОБА_3 та ОСОБА_1 у них, як стверджує заявник, народилося четверо синів, що також підтверджується довідкою виданою Самгородською сільською радою Миколаївського старостинського округу, у якій зазначені спільні діти: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , проте заінтересованою особою у заяві зазначено тільки ОСОБА_2 .

Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Із зазначеного вище вбачається, що коло осіб, які можуть претендують на спадщину після смерті ОСОБА_3 (тобто на їх права може вплинути вирішення цієї справи) є ширшим, ніж зазначено в заяві ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, проте інших дітей в якості заінтересованих осіб у заяві не зазначено.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти

А тому вказаний вище недолік заяви потребує усунення шляхом подання заяви у новій редакції, де будуть зазначені усі заінтересовані особи та відповідні відомості щодо них.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИЛА:

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення її від сплати судового збору залишити без задоволення.

Заяву ОСОБА_1 , за участю заінтересованої особи: ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин - залишити без руху.

Надати заявнику строк, не більше десяти днів з моменту отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків заяви.

Роз`яснити заявнику, що в разі якщо у вказаний строк недоліки заяви не будуть усунуті, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута .

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Н.О.Пєтухова

Дата документу 25.06.21