Провадження № 2-з/761/1016/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2021 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Рибака М.А.

за участю секретаря Савенко О.І.

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Гайдай Р.П. про забезпечення доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про захист честі, гідності та ділової репутації- ,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Шевченківського районного суду місті Києва перебуває дана цивільна справа.

Ухвалою суду від 03.12.2019 року по справі відкрито провадження в загальному позовному провадженні та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суд від 28.07.2020 року по справі закрито підготовче судове засідання та та призначено справу до розгляду по суті.

05.05.2021 року представником позивача через систему електронний суд було подано заяву про забезпечення доказів, шляхом допиту свідка ОСОБА_4 .

Позивач та його представник у судовому засіданні заяву про забезпечення доказів підтримали та просили її задовольнити.

Представник відповідача проти заяви про забезпечення доказів заперечив, зазначив, що відповідачка не надає свою згоду на допит її в якості свідка.

Суд, розглянувши заяву про забезпечення доказів, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч.ч. 1 та 2 ст. 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Відповідно до ст. 234 ЦПК України, якщо сторона, третя особа, їх представники заявляють, що факти, які мають значення для справи, їм відомі особисто, вони за їхньою згодою можуть бути допитані як свідки згідно із статтями 230-232 цього Кодексу.

Положення ст. 234 ЦПК України вказують на обов`язкову умову для здійснення допиту сторони як свідка, це надання згоди такої сторони на допит її як свідка.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи представником позивача заявлено про допит свідка через дев`ять місяців після закриття підготовчого судового засідання.

Згідно із ч. 3 ст. 91 ЦПК України заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 222 ЦПК України суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Оскільки в судовому засіданні було встановлено, що відповідач не надала своєї згоди на допит її в якості свідка, а також таке клопотання було подано після закриття підготовчого провадження, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про забезпечення доказів.

Керуючись ст.ст. 83, 116-118, 234, 259, 260 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Гайдай Р.П. про забезпечення доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про захист честі, гідності та ділової репутації - відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Шевченківський районний суд міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ М.А. РИБАК

Повний текст ухвали суду складено 31.05.2021 року.