КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У х в а л а

м. Київ Справа № 760/10055/20

22 червня 2021 року Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Кулікової С.В., перевіривши відповідність вимогам ст. 354, ст. 356 ЦПК України апеляційної скарги представника Акціонерного товариства «Універсал Банк» - Мєшніка Костянтина Ігоровича на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 11 лютого 2021 року, ухваленого під головуванням судді Оксюти Т.Г., у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

в с т а н о в и в:

Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 11 лютого 2021 року у задоволенні позову Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішення суду, 28 травня 2021 року представник Акціонерного товариства «Універсал Банк» Мєшнік Костянтин Ігорович надіслав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 11 лютого 2021 року та ухвалити нове судове рішення, яким позов задовольнити.

Також надіслав клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, в якому посилаючись на те, що строк пропущений у зв`язку з обмежувальними заходами через карантин, який визначений Законом України від 30.03.2020 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням короновірусної хвороби (Covid-19)». Вказував на те, що у зв`язку з карантином та нестабільною епідеміологічною ситуацією в Україні в Акціонерному товаристві «Універсал Банк» діють карантинні заходи: віддалений режим роботи, заборонені відрядження, що вплинуло на об`єктивну неможливість ознайомитися з матеріалами справи, рішенням суду і подати апеляційну скаргу. Також вказував на те, що через карантинні обмеження віддалений режим роботи, процесуальні документи були невчасно передані представнику, який супроводжував справу у першій інстанції.

Вважаю, що зазначені представником Акціонерного товариства «Універсал Банк» причини пропуску строку є неповажними виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з п.1 ч.2 ст.354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Стаття 55 Конституції України гарантує кожному право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Суд не може відмовити у правосудді, якщо особа вважає, що її права і свободи порушені або оспорюються, створено перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав чи свобод.

Проте, право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своєму рішенні «Голдер проти Великої Британії» від 21 лютого 1975 року.

Як вбачається з матеріалів справи, розгляд справи відбувся без виклику в судове засідання учасників справи.

При цьому, представник позивача Акціонерного товариства «Універсал-Банк» - Мєшнік К.І. до позову долучив клопотання про розгляд справи за відсутності представника позивача, а також клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи в судове засідання.

Відповідно до супровідного листа від 11 лютого 2021 року судом направлено позивачу копію рішення суду від 11 лютого 2021 року.

Таким чином, останнім днем подання апеляційної скарги на рішення суду з урахуванням вихідних днів є 15 березня 2021 року.

Апеляційна скарга надіслана представником позивача 28 травня 2021 року.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З приводу цього прецедентним є рішення ЄСПЛ у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави.

Як наголошує у своїх рішенням Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в процесі судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Слід зазначити, що дані про хід провадження в суді першої інстанції є доступними як при безпосередньому зверненні до суду так і через мережу інтернет.

Як вбачається з відомостей, які містяться в Єдиному державному реєстрі судових рішень та які є загальнодоступними, рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 11 лютого 2021 року було оприлюднено в Реєстрі 15 лютого 2021 року.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, в тому числі, спрямовані на підготовку апеляційної скарги, яка за своїм змістом і формою буде відповідати усім вимогам процесуального закону.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі №3236/03 «Пономарьов проти України» зазначено, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 3 квітня 2008 року).

Аналогічні висновки викладені Європейським судом з прав людини також у справах «Науменко проти України» від 9 листопада 2004 року, «Полтораченко проти України» від 18 січня 2005 року та «Тімотієвич проти України» від 08 листопада 2005 року.

Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності.

У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata.

При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, №17160/06 та №35548/06, § 34 від 21 грудня 2010 року).

Посилання апелянта на те, що в Акціонерному товаристві «Універсал-Банк» був введений карантин та заборонені відрядження, що унеможливило подання апеляційної скарги за період з 15 березня 2021 року по 28 травня 2021 року та було запроваджено режим дистанційної роботи (надомної) за місцем фактичного проживання представника в умовах COVID-19, колегія суддів відхиляє, оскільки апелянтом не було надано доказів на підтвердження того, що в Акціонерному товаристві «Універсал-Банк» приймалися будь-які накази про введення в банку карантину та запровадження в ньому у період з 15 березня 2021 року по 28 травня 2021 року дистанційного режиму роботи працівників.

Разом з тим, банк, як юридична особа не був позбавлений можливості у строк визначений нормами ЦПК України подати апеляційну скаргу на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 11 лютого 2021 року засобами поштового або електронного зв`язку.

Будь-яких інших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду представник Акціонерного товариства «Універсал-Банк» не вказав та доказів на підтвердження цього не надав.

Отже, підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, на які посилається апелянт не можуть бути визнані апеляційним судом поважними.

Враховуючи наведене, вважаю, що апеляційна скарга позивача на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 11 грудня 2021 року подана з пропуском встановленого законом строку без поважних причин.

Згідно з ч.3 ст.357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Тому, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху та надати Акціонерному товариству «Універсал Банк» строк для усунення недоліків, а саме для зазначення інших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 11 лютого 2021 року та зазначити докази, що підтверджують вказані обставини.

Керуючись ст.357 ЦПК України, -

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу представника Акціонерного товариства «Універсал Банк» - Мєшніка Костянтина Ігоровича на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 11 лютого 2021 року, ухваленого під головуванням судді Оксюти Т.Г., у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити, що у разі не виконання вимог даної ухвали, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: