Справа №: 343/133/21
Провадження №: 2-п/0343/2/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 червня 2021 року м. Долина

Долинський районний суд ІваноФранківської області в складі:

судді Монташевич С. М.,

з участю: секретаря судового засідання Шикор Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Долинського районного суду Івано-Франківської області заяву акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" про перегляд заочного рішення Долинського районного суду Івано-Франківської області від 20 квітня 2021 року,

В С Т А Н О В И В:

Відповідач звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Долинського районного суду Івано-Франківської області від 20.04.2021 у справі № 343/133/21 за позовом ОСОБА_1 до АТ КБ "ПриватБанк" про захист прав споживачів банківських послуг, у якому просить скасувати вищевказане рішення, стягнути на його користь понесені судові витрати та поновити строк на перегляд заочного рішення.

Заяву мотивує тим, що 20.04.2021 Долинський районний суд Івано-Франківської області ухвалив рішення, яким задовольнив вищевказаний позов ОСОБА_1 . Визнав його зобов`язання перед АТ КБ "ПриватБанк", яке виникло на підставі кредитного договору без номера від 20 вересня 2011 року (анкета-заява про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПраватБанку 245034722 від 20 вересня 2011 року), припиненим у зв`язку з його виконанням відповідно до рішення Долинського районного суду Івано-Франківської області від 03 вересня 2019 року у справі № 343/801/17, вирішив питання судових витрат. Копія вказаного рішення суду отримана АТ КБ "ПриватБанк" 11 травня 2021 року, тому строк на перегляд заочного рішення починає збігати з 11.05.2021 і закінчується 31.05.2021. Суд розглянув справу без належного повідомлення представника відповідача, у зв`язку з чим останній був позбавлений можливості надати свої заперечення і докази на обгрунтування своєї позиції, заявляти відповідні клопотання. Рішення було обгрунтоване тільки на вимогах та доводах позивача, тому можна стверджувати про його неповноту, воно не відповідає вимогам законності й обгрунтованості, що є підставою для його скасування із передачею справи до розгляду в загальному порядку. Крім того, позивачем обраний неналежний спосіб захисту, тому позовні вимоги не підгялають до задоволення. Суд порушив порядок, встановлений для вирішення цього питання, допустив однобічність та неповноту судового розгляду, невідповідність висновків, викладених у рішенні, фактичним обставинам справи, допустив порушення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Ухвалою суду від 28.05.2021 поновлено строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, прийнято заяву АТ КБ "ПриватБанк" до розгляду та призначено судове засідання.

В судове засідання представник заявника-відповідача АТ КБ "ПриватБанк" повторно не з`явився, хоча був повідомлений належним чином про розгляд даної справи за зареєстрованим місцем знаходження юридичної особи, про що свідчать наявні в матеріалах справи рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 102) та список згрупованих поштових відправлень рекомендованих листів з відстеженням рекомендованої кореспонденції на офіційному сайті Укрпошти (а.с. 104, 105).

Позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Малетин А.Я. в судове засідання не з`явилися. Останній 11 червня 2021 року подав через канцелярію суду відзив на заяву про перегляд заочного рішення (а.с. 94), яку вважає безпідставною. Свою позицію мотивує тим, що відсутні дві підстави для скасування заочного рішення. Із матеріалів справи вбачається, що копія ухвали про відкриття провадження у справі, копія позовної заяви з додатками надсилались банку та отримувались його представником, про що свідчить відповідна відмітка на рекомендованому повідомленні. Також уповноважена особа банку ОСОБА_2 отримувала ухвали та повістки про наступні дати розгляду справи, про що маються відповідні підтвердження у матерілалах справи. Тобто, судом було вжито всіх необхідних заходів для належного повідомлення відповідача про час та місце розгляду справи. Крім того, у заяві про перегляд заочного рішення відсутні посилання на докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при винесенні заочного рішення, а обгрунтування заяви зводиться до невірно обраного способу захисту. Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обгрунтування заперечень вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності не вбачається підстав для скасування заочного рішення, тому заяву АТ КБ "ПриватБанк" слід залишити без задоволення та стягнути з останнього понесені судові витрати.

16.06.2021 від представника позивача - адвоката Малетина А.Я. надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції (а.с. 98), яке, з врахуванням строків, визначених у ч. 2 ст. 286 ЦПК України, залишилося не вирішеним у зв`язку з перебуванням головуючої судді з 16.06.2021 у щорічній відпустці (а.с. 99), про що адвоката було завчасно повідомлено (а.с. 100).

Згідно з ч. 1 ст. 287 ЦПК України, неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час та місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

З урахуванням викладеного, зважаючи на обмежені строки розгляду заяви про перегляд заочного рішення, враховуючи, що сторони подали письмові заяви, в яких висловили свою позицію з приводу перегляду заочного рішення, були належним чином повідомлені про час та місце проведення судового засідання, заяв про відкладення судового засідання не подавали, суд вважає можливим розглянути дану заяву у відсутності сторін на підставі їх письмових заяв та поданих доказів.

Суд, розглянувши заяву про перегляд заочного рішення, враховуючи відзив на неї, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про відсутність підстав для її задоволення, виходячи з такого:

згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Як встановлено в судовому засіданні, заочним рішенням Долинського районного суду Івано-Франківської області від 20 квітня 2021 року позов ОСОБА_1 до акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" про захист прав споживачів банківських послуг задоволено, визнано зобов`язання ОСОБА_1 перед акціонерним товариством комерційний банк "ПриватБанк", яке виникло на підставі кредитного договору без номера від 20 вересня 2011 року (анкета-заява про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПраватБанку 245034722 від 20 вересня 2011 року), припиненим у зв`язку з його виконанням відповідно до рішення Долинського районного суду Івано-Франківської області від 03 вересня 2019 року у справі № 343/801/17, стягнуто з акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" на користь держави 908 гривень судового збору.

Дана справа була розглянута у відсутності відповідача.

Згідно з ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи № 343/133/21 акціонерне товариство комерційний банк "ПриватБанк" повідомлялося про розгляд вказаної цивільної справи шляхом надсилання на адресу в м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 50, яка вказана позивачем та яка зазначена банком для листування на його офіційній сторінці, в долучених до матерілів позову документах, рекомендованих поштових відправлень, які були вручені представникам банку, про що свідчить інформація з офіційного сайту "Укрпошта" про відстеження відправлень та розписки про отримання поштових відправлень (а.с. 28, 36, 41, 58, 67, 68). Будь-яких повідомлень від уповноважених осіб банку, які отримувати кореспонденцію суду, щодо неналежності адресата чи необхідності надсилання документів по справі за іншою адресою до суду не надходили. Хоча, як вбачається з долученого до заяви про перегляд заочного рішення поштового конверта (а.с. 78 звор.) та підтверджується інформацією з трекінгу поштових відправлень (а.с. 106), заочне рішення по справі було прийняте у м. Києві та перенаправлене у м. Дніпро, що підтверджує можливість перенаправлення судової кореспонденції за належністю чи повідомлення про перебування на розгляді у суді відповідного позову до АТ КБ "ПриватБанк".

Також, дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, суд приходить до висновку, що заявник (відповідач) не погоджується з правильністю застосування судом норм матеріального та процесуального права і зводить свої доводи до обрання позивачем неналежного способу захисту, не обгрунтовуючи, належний, на його думку, спосіб захисту. При цьому, в заяві відсутні посилання на будь-які докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при винесенні заочного рішення.

Відповідно до ч. 4 ст. 10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п. 1 ст. 6 Конвенції, а також ст. 1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Таким чином, враховуючи те, що представник ТА КБ "ПриватБанк" не надав переконливих доказів щодо поважності причин неявки в судові засідання та неподання відзиву на позовну заяву з поважних причин, не посилається та не долучає суду жодного доказу, що має істотне значення для правильного вирішення справи, а обгрунтування його заяви зводиться до незгоди з рішенням суду, суд приходить до висновку про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 284-288 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

заяву акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" про перегляд заочного рішення Долинського районного суду Івано-Франківської області від 20 квітня 2021 року у справі № 343/133/21 залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Монташевич С.М.