КУЙБИШЕВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 319/1062/20
Провадження №2/319/46/2021
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 лютого 2021 року смт.Більмак

Куйбишевський районний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Мальованого В.О.,

при секретарі судового засідання Синяковій О.І.,

за відсутності учасників справи, розглянувши в порядку загального позовного провадження у залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача - ОСОБА_2 до Краматорської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

08 грудня 2020 року ОСОБА_1 в особі свого представника ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Сніжнянської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач прохає суд визначити йому додатковий строк у шість місяців для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_3 .

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_4 , який на день смерті проживав у м.Сніжне Донецької області, яке є тимчасово окупованою територією України. 19 травня 2020 року рішенням Деснянського районного суду м.Києва ухвалено рішення, яким встановлено факт смерті ОСОБА_5 , та ІНФОРМАЦІЯ_2 позивач зареєстрував факт смерті свого батька і отримав свідоцтво про смерть. Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина, яку бажає прийняти позивач. Позивач є спадкоємцем першої черги та має право на спадкування по закону. 01 грудня 2020 року позивач в особі свого представника звернувся до приватного нотаріуса Краматорського міського нотаріального округу Донецької області з заявою про прийняття спадщини. Проте постановою нотаріуса від 01 грудня 2020 року йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку з часу відкриття спадщини для подачі відповідної заяви. Вказує, що спадщину після смерті його батька ніхто не прийняв, а тому позов заявляє до органу місцевого самоврядування. Позивач вважає, що строк на прийняття спадщини пропустив з поважних причин, оскільки він і спадкодавець проживали на непідконтрольній українській владі території, а тому встановлення факту смерті спадкодавця вимагало певного часу. Крім того, у зв`язку із закриттям пунктів пропуску на лінії розмежування ООС через епідемію COVID-19 позивач не міг приїхати на підконтрольну територію України. Посилаючись на вказані обставини, на підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України, просить визначити додатковий строк у шість місяців для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька ОСОБА_5 .

Ухвалою суду від 10 грудня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху , надано термін п`ять днів усунення недоліків.

15 грудня 2020 року на адресу суду надійшло клопотання на виконання ухвали про залишення без руху, до якого додано уточнену позовну заяву, за якою первісного відповідача Сніжнянську міську раду Донецької області замінено на відповідача Краматорську міську раду Донецької області.

16 грудня 2020 року відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, роз`яснено учасникам справи порядок подання заяв по суті справи та наслідки їх неподання.

Ухвалою суду відповідачу було визначено, що він має право протягом п"ятнадцяти днів з дня вручення копії цієї ухвали надіслати суду відзив на позовну заяву, у порядку та формі, визначеній в ст.178 ЦПК України, також має право, відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України, пред"явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Як убачається з матеріалів справи, ухвала суду про відкриття провадження у справі разом із доданими до неї документами була прийнята поштовим відділенням для пересилання відповідачу та відповідна кореспонденція вручена відповідачу.

Відзив на позов відповідачем у визначений термін не надано.

Відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

14 січня 2021 року ухвалою суду було закрито підготовче провадження та справа призначена до судового розгляду.

Позивач, його представник та представник відповідача в судове засідання не з"явились, про час і місце розгляду повідомлені належним чином .

Представник позивача подав клопотання про розгляд справи без участі позивача та його представника, прохав задовольнити позов на тих підставах, що викладені в позовній заяві.

Відповідач в судове засідання явку уповноваженого представника не забезпечив, про час і місце його проведення повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи або про розгляд справи без його участі не заявляв.

У зв`язку з цим справа відповідно до ст.ст. 211, 223 ЦПК України розглядається без участі сторін.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов"язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази, судом встановлені наступні обставини і відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 84 років, місце смерті м.Сніжне Донецької області , про що свідчить свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 від 26 травня 2020 року.

Оскільки ОСОБА_6 помер на тимчасово окупованій території, факт його смерті встановлений рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 19 травня 2020 у справі № 755/6869/20.

ОСОБА_1 є сином ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 23 березня 1960 року.

Отже, позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги за законом.

Доказів прийняття спадщини позивачем або іншими особами матеріали справи не містять.

При цьому, позивачем до позовної заяви додано Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 62695574 від 01 грудня 2020 року, з якої слідує, що спадкова справа після смерті ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 не заводилась.

Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 62713949 від 02 грудня 2020 року, після смерті ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , відомості про наявність заповітів чи спадкових договорів відсутні.

Звертаючись до суду із даним позовом, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини позивач вказав про неможливість вчасно отримати свідоцтво про смерть батька, у зв`язку з необхідністю звернутись до суду для встановлення факту смерті, що відбулась на тимчасово окупованій території; а також неможливість прибути на підконтрольну територію України через закриття пунктів пропуску на лінії розмежування ООС, що пов`язано з епідемією вірусу COVID-19.

Позивач зазначив, що звертався з відповідною заявою до нотаріальної контори, однак нотаріус постановою відмовив йому у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті спадкодавця у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для прийняття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини (частина друга статті 1270 ЦК Україи).

Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Як роз`яснено у пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Так, виходячи з положень підпункту 1.2. пункту 1, підпунктів 2.1, 2.2, 2.3 пункту 2, підпункту 3.1. пункту 3 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 22 лютого 2012 року № 296/5 (далі - Порядок), при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. Право на спадкування здійснюється спадкоємцями шляхом прийняття спадщини або її неприйняття. Спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину. При заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Згідно підпунктів 3.3, 3.6, 3.18, 3.19 п. 3 Порядку заяви про прийняття спадщини або відмову від її прийняття подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі. Не допускається приймати заяви про прийняття спадщини, про відмову від неї або заяви про їх відкликання, складені від імені спадкоємців їх представниками, що діють на підставі довіреностей.

Не вимагається звернення до суду для визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини, якщо усі спадкоємці, які прийняли спадщину, подадуть письмову заяву про згоду на прийняття спадщини спадкоємцем, який пропустив строк для прийняття спадщини.

Такі заяви спадкоємців мають бути подані нотаріусу до видачі свідоцтва про право на спадщину.

За наявності такої згоди спадкоємцеві, який пропустив строк для прийняття спадщини, необхідно подати до нотаріуса за місцем відкриття спадщини заяву про її прийняття.

У відповідності до підпункту 4.9. п. 4 Порядку свідоцтво про право на спадщину видається на підставі заяви спадкоємців, які прийняли спадщину, після закінчення шести місяців з дня відкриття спадщини, а у випадках, передбачених частиною другою статті 1270, статтею 1276 Цивільного кодексу України, - не раніше зазначених у цих статтях строків.

З викладених норм чинного законодавства слідує, що вирішення питання про спадкування майна можливе після відкриття нотаріусом спадкової справи для встановлення зокрема й кола спадкоємців, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження.

При цьому у разі встановлення нотаріусом інших спадкоємців, які прийняли спадщину, за їх письмовою згодою спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

Згідно з частиною першою статті 50 Закону України «Про нотаріат» нотаріальна дія або відмова у її вчиненні оскаржуються до суду.

Отже, за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про оформлення спадкових справ судовому розглядові не підлягають.

До таких правових висновків дійшов Верховний суд у постановах від 13.12.2018 у справі № 235/4294/17 та від 26.06.2018 № 344/6591/16-ц.

За правилами ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Позивачем до матеріалів справи додано копію постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 01 грудня 2020 року приватного нотаріуса Краматорського міського нотаріального округу Донецької області Березінь-Усової І.А .

Згідно вказаної постанови нотаріус, вивчивши документи, надані 01 грудня 2020 року громадянкою ОСОБА_8 , яка дії на підставі довіреності, посвідченої нотаріусом Куйбишевського нотаріального округу Ростовської області, від імені ОСОБА_1 , для оформлення спадщини після смерті ОСОБА_5 , а саме: свідоцтво про смерть ОСОБА_5 та її копію, довіреність від імені ОСОБА_1 , свідоцтво про народження ОСОБА_1 , вважає, що пропущений строк для прийняття спадщини, в зв"язку з цим відмовила ОСОБА_1 та видала на підставі заяви від 01 грудня 2020 року його представнику постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

З вказаної постанови не вбачається, що ОСОБА_1 в особі свого представника за довіреністю, звертався до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини або будь-якою іншою заявою особисто, чи про видачу свідоцтва про право на спадщину особисто чи через представника. Подання ж представником нотаріусу документів не свідчить про подання таких заяв. Також з вказаної постанови нотаріуса не можливо встановити у вчиненні якої саме нотаріальної дії відмовлено позивачу.

Отже, вказана постанова не може бути прийнята судом до уваги як доказ неможливості одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину.

Як встановлено судом спадкова справа після смерті ОСОБА_5 жодним нотаріусом не заводилась.

За відсутності спадкової справи суд позбавлений можливості перевірити обставини щодо кола спадкоємців, які прийняли спадщину, оскільки такі повноваження має здійснити виключно нотаріус після відкриття спадкової справи. У разі ж встановлення інших спадкоємців, які прийняли спадщину, позивач матиме можливість подати заяву про прийняття спадщини за їх згодою. І лише у разі встановлення судом незгоди інших спадкоємців, які прийняли спадщину, на прийняття спадщини позивачем, або у разі відсутності таких спадкоємців, суд може вирішити спір про визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини.

Слід зазначити, що визначення додаткового строку без участі у справі інших спадкоємців, у разі їх наявності, порушуватиме їх права на спадкування.

За таких обставин, враховуючи недоведеність позивачем обставин неможливості одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину, суд не вбачає підстав для задоволення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 10, 12, 13, 81, 141, 263-265 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Краматорської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційну скаргу може бути подано до Запорізького апеляційного суду через Куйбишевський районний суд Запорізької області.

Повний текст судового рішення складено 11 лютого 2021 року.

Позивач: ОСОБА_1 ( РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ),

Відповідач Краматорська міська рада Донецької області ( , юридична адреса: пл.Миру, буд.2 м.Краматорськ Донецької області),

Представник позивача: адвокат Берзінь Сергій Людвигович ( РНОКПП НОМЕР_4 , адреса робочого місця: вул. В.Стуса, 45 офіс 419 м.Краматорськ Донецької області).

Суддя: В.О.Мальований