ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/3249/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" червня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Бебі В.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , 3-тя особа: ОСОБА_5 про витребування майна з чужого незаконного володіння, усунення перешкод у користуванні власністю,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів про витребування майна з чужого незаконного володіння, усунення перешкод у користуванні власністю.

В судовому засіданні суд поставив на обговорення учасників справи питання про залишення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , 3-тя особа: ОСОБА_5 про витребування майна з чужого незаконного володіння, усунення перешкод у користуванні власністю без розгляду, оскільки позивач та/або його представник 26.10.2020 року та 24.06.2021 року повторно не з`явились у судові засідання, при цьому позивач був двічі повідомлений судом про дату і місце розгляду справи належним чином, з заявами до суду про підтримку позовних вимог і розгляд справи у його відсутність позивач не звертався.

Вивчивши матеріали цивільної справи, суд вважає необхідним залишити позов без розгляду з наступних підстав.

Згідно п.3, ч.1, ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до ч.5, ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як зазначає ч.1; 3, ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Аналізуючи вказані вище норми права, суд вважає, що законодавець передбачив, що за умови двох поспіль неявок до суду позивача або його представника без поважних підстав як перший, так і другий раз, позовна заява залишається без розгляду.

Як встановлено у судовому засіданні, в провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває дана цивільна справа з 11.12.2019 року (а.с.1). Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. від 8.01.2020 року було відкрито провадження у справі та призначено судовий розгляд на 26.10.2020 року о 14-00 годин (а.с.35-36), про що були повідомлені сторони по справі, включаючи позивача та його представника ОСОБА_11 (а.с.37-38; 40). Однак судове повідомлення, адресоване позивачу, повернулось не врученим з підстав відсутності адресата за вказаною адресою (а.с.142), а відомості щодо вручення його представнику відсутні. Однак позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_11 отримали SMS-повідомлення на свої мобільні телефони, номери яких вказали у позовній заяві, 28.01.2020 року о 12-17 годин та 28.01.2020 року о 13-04 годин відповідно (а.с.139).

В судове засідання 26.10.2020 року ні позивач, ні його представник не з'явились (а.с.154-155), що стало підставою для відкладення розгляду справи на 24.06.2021 року на 15-00 годин, а вказані учасники справи були повідомлені повторно у аналогічний спосіб (а.с.158). Судові повідомлення про вказаний час і місце розгляду справи позивач отримав особисто 7.06.2021 року (а.с.159), а його представник 31.05.2021 року (а.с.160).

Однак 24.06.2021 року позивач та його представник до суду не з'явились повторно, з заявами до суду про підтримку позовних вимог та розгляд справи у їх відсутність не звертались.

Згідно ч.10, ст.6 Закону України „Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" за адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

За змістом ч.1, ст.210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Як наголошує ч.1, ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи вказані положення, суд звертає увагу, що між першим і другим судовими засіданнями, тобто між 26.10.2020 року та 24.06.2021 року пройшов близько восьмимісячний термін, однак вказана процесуальна особа, позивач та/або представник (ки) позивача не поцікавились у відкритих джерелах інформації про дату призначеного судового розгляду на 24.06.2021 року або на дати, які передували вказаній.

За приписами п.4, ч.8, ст.128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Згідно ч.5, ст.130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Таким чином, оскільки позивач та/або його представник (представники) 26.10.2020 року та 24.06.2021 року повторно не з`явились до суду без поважних підстав, при цьому позивач та його представник були двічі повідомлені судом про розгляд справи належним чином за адресою їх місця реєстрації та листування вказаних в позові та повідомлення на мобільні телефони, з заявами до суду про підтримку позовних вимог та розгляд справи по суті у його відсутність або відсутність свого представника перед початком даного розгляду справи не звертались, враховуючи розумний строк розгляду справи, що включає термін не більше 60 днів, а справа в провадженні суду перебуває понад 19 місяців, що значно перевищує розумний строк розгляду справи, тому суд вважає необхідним залишити даний позов без розгляду. При цьому позивач не позбавлений права звернутись до суду з аналогічним позовом у будь-який час.

Керуючись ст.44; 130; 131; 210; 223; 257; 259-260 ЦПК України, ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , 3-тя особа: ОСОБА_5 про витребування майна з чужого незаконного володіння, усунення перешкод у користуванні власністю залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів після її проголошення через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя :