БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/903/2021
Провадження № 2/497/444/2021
Ухвала

про залишення позовної заяви без руху

"24" червня 2021 р. суддя Болградського районного суду Одеської області Кравцова Алла Валентинівна, ознайомившись у приміщенні суду в м.Болград з матеріалами цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до голоави Городненської ОТГ ОСОБА_2 , старости Олександрівської ОТГ ОСОБА_5, голови Болградської районної ради ОСОБА_6, начальника райфінуправління РДА ОСОБА_7, голови та заступника голови Болградської РДА ОСОБА_8 і ОСОБА_4 про відшкодування шкоди,

ВСТАНОВИЛА:

25.05.2021 року заявниця звернулася до суду з вищевказаним позовом, стверджуючи, що в інтересах ОСОБА_3 та посилаючись на шкоду, завдану кримінальним правопорушенням, не надаючи доказів існування кримінального провадження та не підтверджуючи своїх повноважень щодо наявновсті в неї права звернення до суду в інтересах інших осіб.

Так, з тексту заяви та "доповнення, клопотання і доказдоводів до позову" вбачається, що заявниця, яка є інвалідом 3-ї групи, головою ФГ, та представником інтересів ОСОБА_3 - теж інваліда 3-ї групи, погорельця будинку АДРЕСА_1 , звертається до суду з заявою російською мовою з вимогою ухвалити рішення, яким, з огляду на те, що вона, заявниця, проживає у будинку після пожежі за відсутності необхідних побутових умов та речейу буд. АДРЕСА_1 , - зобов`язати: голову Городненської ОТГ ОСОБА_2 , старосту Олександрівської ОТГ ОСОБА_5, голову Болградської районної ради ОСОБА_6, начальника райфінуправління РДА ОСОБА_7, голову та заступника голови Болградської РДА ОСОБА_8 і ОСОБА_4 - відшкодувати шкоду здоров`ю, життю, компенсувати збитки від пожежі, надати матеріальну та іншу допомогу інвалідам, що перебувають у небезпечному для життя обгорілому будинку від кримінальних дій злочинців, а саме, - виплатити усі суми виплат, компенсацій, "пособій", матеріальної допомоги "погорільцям" та обом інвалідам на лікування за усі роки невидачі земельних ділянок в натурі.

26.05.2021р. ухвалою суду позовну заяву було залишено без руху, позивачу надано строк для усунення недоліків, які 23.06.2020 року позивач, на їхї думку, усунула, проте позовна заява підлягає повторному залишенню без руху.

Так, відповідно до ст.ст.175-177 ЦПК України, позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява має містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору. В разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві мають бути зазначені підстави такого звернення. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах про стягнення аліментів - сукупністю всіх виплат, але не більше ніж за шість місяців; 4) у позовах про строкові платежі і видачі - сукупністю всіх платежів або видач, але не більше ніж за три роки; 5) у позовах про безстрокові або довічні платежі і видачі - сукупністю платежів або видач за три роки; 6) у позовах про зменшення або збільшення платежів або видач - сумою, на яку зменшуються або збільшуються платежі чи видачі, але не більше ніж за один рік; 7) у позовах про припинення платежів або видач - сукупністю платежів або видач, що залишилися, але не більше, ніж за один рік; 8) у позовах про розірвання договору найму (оренди) або договору найму (оренди) житла - сукупністю платежів за користування майном або житлом протягом строку, що залишається до кінця дії договору, але не більше ніж за три роки; 9) у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; 10) у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи. В разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд з відповідною заявою. У разі зменшення розміру позовних вимог питання про повернення суми судового збору вирішується відповідно до закону.

Документи, що додаються до позовної заяви. 1. Позивач має додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. В разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів. Частину першу статті 177 доповнено абзацом другим згідно із Законом № 1416-IX від 27.04.2021. 2. Правила цієї статті щодо подання копій документів не поширюються на позови, що виникають з трудових правовідносин, а також про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок кримінального правопорушення чи каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду. Частина друга статті 177 із змінами, внесеними згідно із Законом № 720-IX від 17.06.2020. 3. В разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо. 4. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. 5. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). 6. До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребовування. 7. До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Учасник справи, який подає до суду письмові докази в копіях, згідно ст.95 ч.5 ЦПК України, має своїм підписом підтвердити відповідність копії оригіналу із зазначенням дати такого засвідчення, а також прізвища й ініціалів особи, яка засвідчила копії документів, оскільки, в разі, якщо учасник справи або суд ставить під сумнів копію письмового доказу, такий доказ не береться судом до уваги.

Крім того, з 1 січня 2019 року відбулися зміни у законодавстві щодо представлення інтересів фізичних осіб у судовому процесі (цивільне провадження). До 1 січня 2019 року представником у суді міг бути адвокат або інша особа, яка досягла 18 років, має цивільну процесуальну дієздатність і належно посвідчені повноваження на здійснення представництва в суді. А, починаючи з 1 січня 2019 року, відповідно до ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути лише адвокат або законний представник. Законний представник має право представляти інтереси в суді малолітніх осіб віком до 14 років, недієздатних фізичних осіб (це батьки, усиновлювачі, опікуни); неповнолітніх осіб від 14 до 18 років та осіб, цивільна дієздатність яких обмежена (це батьки, усиновлювачі, піклувальники). Чим це передбачено? Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» №1401-VIII від 02.06.2016 Конституцію України доповнено статтею 1312, якою передбачено, що виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена. Відповідно до п. 11 ч. 161 Розділу ХV «Перехідні положення» Конституції України, з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» внесені зміни набирали чинності поступово, а саме: представництво відповідно до ст. 1312 Конституції України виключно адвокатами: у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року. Представництво органів державної влади та місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року. Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.

Крім того, відповідно до частини першої статті 9 Цивільного процесуального кодексу України цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.

Статтею 10 Конституції України визначено, що державною мовою в Україні є українська мова. Держава забезпечує всебічний розвиток і функціонування української мови в усіх сферах суспільного життя на всій території України.

Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду Ступак О.В. від 21.01.2019 у справі № 761/42431/17 залишено без руху касаційну скаргу через те, що вона всупереч вимогам законодавства викладена недержавною (російською) мовою.

Суд роз`яснив, що заявник не позбавлений права звернутися до перекладача з метою приведення касаційної скарги у відповідність до вимог закону і надав час для усунення недоліків, зазначивши наступне.

У рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа № 10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом.

Відповідно до частини четвертої статті 9 ЦПК учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

З тексту вищевказаної заяви ОСОБА_1 неможливо зрозуміти, які саме вимоги вона пред`являє до відповідачів і яке саме судове рішення вимагається нею від суду, оскільки текст заяви, що викладений російською, не відповідає вимогам резолютивної частини судового рішення, яке суд має ухвалювати державною (українською) мовою.

Таким чином, позивачем не усунені недоліки, які перешкоджають відкриттю провадження у справі та розгляд справи за її позовом, а саме:

- у порушення вимог ст.9 ЦПК України позовна заява викладена не державною мовою;

- у порушення вимог ст.176 ЦПК України Позивачем не визначено та не вказано ціну позову;

- у порушення вимог ст.177 ЦПК України Позивачем не додано до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб; крім того,

- позов не містить викладення належним чином обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги - текст позову написаний "від руки" нечитабельним почерком, та не містить назву, - з-за чого неможливо зрозуміти чітко обставин та обсяг порушених прав, назви та адреси відповідачів, та які саме і чиї порушені права позивач бажає захистити у суді;

- з тексту позову також не вбачається посилання на зазначення доказів, що підтверджують вказані в ньому обставини;

- позов не містить відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору (відсутність таких заходів), якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок врегулювання спору, та не має підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- крім того, позивач, посилаючись на існування кримінального правопорушення, не зазначає будь-яких доказів його існування та не надає суду доказів звернення до відповідачів з заявами для вирішення спірних питань у досудовому порядку.

Крім того, з тексту заяви не вбачається наявність малозначного спору, а тому не зрозуміло, чи має право заявниця представляти інтереси іншої особи у суді, не маючи статусу адвоката.

На підтвердження своєї особи та особи, в інтересах якої вона звертається, - позивачем (заявницею не надано жодного доказу.

Також, позивач не виконав вимоги Закону щодо обов`язку додати до позовної заяви всі наявні в нього докази,- у позові не зазначено переліку додатків, і, власно, до позову й не додано жодної копії документів в якості доказів - лише копію довіреності, проте відсутні докази повноважень в позивача звертатися до суду з позовом щодо захисту прав ОСОБА_3 .

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява подана з порушенням вимог ч.4ст.177 ЦПК України, згідно якої до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно п.1ч.1ст.4 Закону України «Про судовий збір» за вимогою майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При визначенні розміру судового збору має враховуватися розмір прожиткового мінімуму станом на 01 січня року, в якому мало місце звернення з позовом до суду.

Згідно ч.3ст.6 ЗУ "Про судовий збір", за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру; в разі, якщо в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Проте, у супереч вимог чинного законодавства, з заяви ОСОБА_1 неможливо виокремити будь-яку самостійну конкретну вимогу з загального посилання на невиплату їй якихось неконкретних виплат та матеріальних допомог; тобто, позов не містить конкретних посилань на порушення конкретною особою (юридичною чи фізичнеою) визначеного заявником її (чи іншої особи) права, яке підлягає судовому захисту, а також не містить конкретних вимог до кожного конкретного відповідача.

Заява не містить жодного додатку на підтвердження існування заявниці ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , пожежі, на яку вона скаржить, обставини злочину, які згадуються у заяві, та посилань на заходи, які вживалися заявницею для вирішення питань у досудовому порядку.

Таким чином, встановивши відсутність усіх вище перелічених складових для відкриття провадження, суд дійшов висновку, що позовна заява містить певні недоліки, які позивачем мають бути усунені для відкриття провадження у справі і її розгляду у розумні строки на підставі доказів і відомостей, достатніх для ухвалення судом повного, об`єктивного і справедливого рішення.

Відповідно до ч.1ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175,177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позову.

Згідно ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.119,120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.ст.95,175,177, 185 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Повторно залишити без руху позов ОСОБА_1 до голоави Городненської ОТГ ОСОБА_2 , старости Олександрівської ОТГ ОСОБА_5, голови Болградської районної ради ОСОБА_6, начальника райфінуправління РДА ОСОБА_7, голови та заступника голови Болградської РДА ОСОБА_8 і ОСОБА_4 про відшкодування шкоди.

Запропонувати заявнику усунути недоліки, про які викладено в мотивувальній частині даної ухвали, - у строк, не пізніше 10 днів з дня отримання копії даної ухвали, надавши суду належно оформлену позовну заяву, та усі необхідні докази на її розсуд для підтвердження вимог заяви.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення у встановлений строк недоліків, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатись неподаною і повернута позивачу, що не є перешкодою для звернення до суду з цією ж заявою після усунення зазначених недоліків.

Запропонувати позивачу разом з усуненням недоліків позову надати суду, на його розсуд, інші докази на підтвердження відомостей, зазначених ним в позові, - що можуть мати суттєве значення для ухвалення судом законного та об`єктивного рішення у справі.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Суддя А.В. Кравцова