Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" січня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Гончарука В.П., з секретарем Гриценко О.І. розглянувши в приміщенні суду в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд визначити позивачу додатковий строк терміном в три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що вона ІНФОРМАЦІЯ_2 , народилась в м. Києві, э рідною сестрою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 . 25 липня 1980 року ОСОБА_1 , зареєструвала шлюб з ОСОБА_3 , у зв`язку з чим змінила своє дівоче прізвище « ОСОБА_4 » на прізвище чоловіка « ОСОБА_5 ». ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її рідний брат ОСОБА_2 . Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить нерухоме майно, а саме квартира за адресою: АДРЕСА_1 . У ОСОБА_2 , не має дітей, він не був одружений, та не має живих батьків, не має інших, крім мене, рідних братів та сестер, баби та діда як з боку батька, так і з боку матері спадкодавця - тобто відсутні особи, які відносяться до першої та другої черги спадкоємців за законом у відповідності до ст. ст. 1261, 1262 Цивільного кодексу України. Позивачка є єдиним спадкоємцем померлого, інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає.

08.10.2020 року, після смерті ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , яка є єдиним спадкоємцем померлого, звернулась до Державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. На підставі її заяви, Державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори Шульгою Світланою Вікторівною, було відкрито спадкову справу №791/2020, щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 . Проте, позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки вона пропустила встановлений законом строк для її прийняття.

25.12.2019 р. рідний брат позивача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , вийшов з дому і не повернувся. З відповідною заявою позивачка звернулась у поліцію, на підставі чого слідчим відділом Дніпровського УП ГУНП в м. Києві було відкрито кримінальне провадження №10693 у зв`язку із заявою №93266 від 28.12.2019 р. про зникнення людини, а саме, ОСОБА_2 . Протягом тривалого часу, не зважаючи на її регулярні звернення, позивачу не надавали жодної інформації, і тільки у липні 2020 року, звернувшись в черговий раз, слідчим відділом Дніпровського УП ГУНП у місті Києві мені було повідомлено, що дану особу було ідентифіковано та СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві за даним фактом внесено відомості до ЄРДР №0001084. В подальшому, з відповідною заявою позивачка звернулась до Дарницького УП ГУНП у м. Києві, де їй повідомлено, що було виявлено труп ОСОБА_2 , по даному факту розпочато досудове розслідування, за ознакою ст. 115 ч. 1 КК України, кримінальне провадження №0001084 від 17.02.2020 року, 23.09.2020 р. позивачка отримала Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. На підставі вище зазначеного, тільки «28» вересня 2020 року позивачка отримала Свідоцтво про смерть ОСОБА_2 , тому просить суд вважати це поважною причиною, яка перешкодила їй своєчасно звернутися до державної нотаріальної контори у встановлений 6-місячний строк.

Таким чином на даний момент позивач змушений звернутися до суду з позовною заявою про поновлення строків прийняття спадщини.

20 листопада 2020 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва відкрито провадження в справі за правилами спрощеного провадження, з повідомленням сторін.

Позивач у судове засідання не з`явилася, хоча повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи. До початку судового засідання надала письмову заяву з прохання слухати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримує з підстав викладених у змісті позовної заяви, просить їх задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача Київської міської ради у судове засідання не з`явився, хоча повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. До початку судового засідання надав відзив на позовну заяву з прохання слухати справу за його відсутності та постановити рішення відповідно до вимог чинного законодавства.

За змістом ст. 275 ЦПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Згідно ст. 279 ЦПК України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Суд у порядку спрощеного позовного провадження без виклику у судове засідання сторін, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини на яких вони ґрунтуються, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

В судовому засіданні встановлено, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть виданого Київським міським відділом днржавної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис №3426 Серія НОМЕР_1 .

Позивач ОСОБА_1 є рідною сестрою померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , що підтверджується матеріалами справи.

Судом встановлено, що 08.10.2020 року, після смерті ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , яка є єдиним спадкоємцем померлого, звернулась до Державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. На підставі її заяви, Державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори Шульгою Світланою Вікторівною, було відкрито спадкову справу №791/2020, щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 .

Постановою Державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори Шульгою Світланою Вікторівною від 08 жовтня 2020 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом з причин пропущення установленого законом строку для прийняття спадщини.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

З матеріалів справи вбачається, що визначений законом шестимісячний строк звернення з заявою про прийняття спадщини позивачем пропущений у зв`язку з тим, що рідний брат позивача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , 25 грудня 219 року вийшов з дому і не повернувся, в наслідок чого було розпочато кримінальне провадження № 0001084 від 17.02.2020 року за ознаками ч. 1 ст. 115 КК України.

Таким чином, в судовому засіданні знайшла своє підтвердження та обставина, що строк для прийняття спадщини пропущений позивачем з поважних причин, виходячи з чого суд вважає за доцільне визначити їй додатковий строк на прийняття спадщини строком на три місяці з моменту набрання рішення законної смли.

Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

На підставі викладеного, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, приймаючи до уваги не надання позивачем доказів на підтвердження обставин, які об`єктивно та істотно перешкодили реалізації ним права на прийняття спадщини після смерті матері шляхом звернення у встановлений законом строк до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, приходить до висновку про відсутність правових підстав вважати, що позивач пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, у зв`язку з чим позов не підлягає задоволенню.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 1223, 1268, 1270, 1272 ЦК України; Постановою Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" від 30.05.2008 року №7, ст.ст. 4, 5, 12, 13, 76, 81, 82, 90, 91, 95, 141,258-259, 263-265, 267, 273, 354, 355 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк терміном три місяці з часу вступу рішення суду в законну силу для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Рішення може бути оскаржене до Київського Апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 21 січня 2021 року.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_2 ).

Відповідач - Київська міська рада (, місце знаходження: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36).

Суддя: