Справа № 638/5484/21
Провадження № 2-о/638/176/21
РІШЕННЯ

Іменем України

23 червня 2021 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Латки І.П.,

за участю секретаря судового засідання Котельнікової А.Р.,

учасники справи:

заявники ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

заінтересовані особи ОСОБА_4 , Сьома Харківська міська державна нотаріальна контора,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в окремому провадженні заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин, заінтересовані особи ОСОБА_4 , Сьома Харківська міська державна нотаріальна контора,

в с т а н о в и в:

У квітні 2021 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулися до суду в порядку окремого провадження із заявою про встановлення факту родинних відносин, в якій просили суд встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме, що ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 є двоюрідними сестрами ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , по батьківській лінії.

В обґрунтування заяви зазначили, що ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 69 років померла їхня двоюрідна сестра ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка постійно проживала та була зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 .

За життя ОСОБА_5 в шлюбі не перебувала, дітей не мала, рідних братів та сестер в неї не було.

Після смерті ОСОБА_5 залишилась спадщина, яку прийняли заявники шляхом подачі заяв до Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори, на підставі яких відкрито спадкову справу. Однак нотаріусом роз`яснено, що видати свідоцтво про право на спадщину за законом після померлої ОСОБА_5 неможливо у зв`язку з тим, що у заявників не простежується родинний зв`язок з померлою.

Таким чином, встановлення факту родинних відносин між померлою ОСОБА_5 та заявниками необхідно останнім для підтвердження свого права на спадщину та належного її оформлення.

Ухвалою суду від 23 квітня 2021 року заяву прийнято до розгляду, відкрито окреме провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 19 травня 2021 року призначено справу до судового розгляду.

Заявники та їх представник в судовому засіданні вимоги заяви підтримали та просили задовольнити.

ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав заяву.

Представник Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, в письмовій заяві просив розгляд справи проводити без його участі.

Від ОСОБА_6 надійшла заява про відкладення розгляду справи, яка мотивована тим, що останній також є двоюрідним братом померлої ОСОБА_7 , однак заявниками до учасників справи залучений не був. Має намір вступити в спадщину. ОСОБА_6 вважає, що рішення у справі може вплинути на його права, у зв`язку з чим просив розгляд справи відкласти на більш пізню дату.

Дослідивши дану заяву суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення з огляду на те, що ОСОБА_6 не є учасником даної справи, а відтак не наділений правом на заявлення клопотання та подання заяв. Разом з тим, у суду відсутні підстави для залучення його до участі у справі як заінтересованої особи, оскільки ані подана останнім заява, ані матеріали справи не містять доказів того, що ОСОБА_6 є двоюрідним братом померлої ОСОБА_5 і рішення у справі може вплинути на його права та обов`язки. Окрім того, прийняття рішення у даній справі щодо встановлення факту родинних зв`язків між ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та померлою ОСОБА_5 не обмежує право ОСОБА_6 у встановленому законом порядку встановити родинний зв`язок з померлою ОСОБА_5 .

Заслухавши пояснення заявників та їх представника, дослідивши письмові докази у справі та заслухавши показання свідків, надавши їм оцінку в сукупності з іншими доказами, суд дійшов висновку про таке.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених ЦПК України.

Судом встановлено обставини про те, що батьками ОСОБА_5 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Никонорівка, Чутівського р-ну, Полтавської обл., є ОСОБА_8 (батько) та ОСОБА_9 (мати), що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 29 травня 1961 року (а.с.13).

Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , серія НОМЕР_2 , яке видане повторно ІНФОРМАЦІЯ_5 , батьками ОСОБА_1 є ОСОБА_10 (батько) та ОСОБА_11 (мати) (а.с. 17).

Згідно з копією свідоцтва про народження серія НОМЕР_3 , яке видане 07 березня 1957 року, « ОСОБА_12 » народилася ІНФОРМАЦІЯ_6 в місті Харкові, батьком є « ОСОБА_13 », матір`ю « ОСОБА_14 » (а.с. 24).

У зв`язку з реєстрацією шлюбу 04 серпня 1979 року з « ОСОБА_15 » « ОСОБА_12 » змінила прізвище на « ОСОБА_16 » (а.с. 24).

Відповідно до свідоцтва про народження серія НОМЕР_4 , яке видане 17 квітня 1963 року, « ОСОБА_17 » народилася ІНФОРМАЦІЯ_7 у м. Харкові, її батьком є « ОСОБА_13 », а матір`ю - « ОСОБА_14 » (а.с. 29).

ІНФОРМАЦІЯ_8 « ОСОБА_18 » та « ОСОБА_17 » уклали шлюб, про що зроблено відповідний актовий запис №975, у зв`язку з чим « ОСОБА_17 » змінила прізвище на « ОСОБА_19 » (а.с. 30).

Заявники зазначають, що їхні батьки, а також батько ОСОБА_5 , а саме ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , ОСОБА_20 (російською « ОСОБА_21 ») ОСОБА_22 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , були між собою рідними братами. Їх батьками були ОСОБА_23 та ОСОБА_24 , що підтверджується свідоцтвом про народження самого молодшого з братів - ОСОБА_20 (російською « ОСОБА_21 ») ОСОБА_22 .

Згідно з посвідки про народження серії НОМЕР_5 « ОСОБА_13 » народився ІНФОРМАЦІЯ_12 , його батьком є « ОСОБА_23 », матір`ю « ОСОБА_24 » (а.с. 34).

Відповідно до листа Державного архіву Полтавської області № 04-14/106,107 від 02 лютого 2021 року метричні книги для запису народжених парафіян православних церков за 1802-1919 року, книги реєстрації актових записів громадянського стану про народження за 1919-1934 року жителів населених пунктів сучасного Чутівського району Полтавської області на зберігання до Державного архіву Полтавської області не надходили, у зв`язку з чим немає можливості надати архівні довідки про народження ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_13 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_14 . Значна кількість документів довоєнного періоду була втрачена в період тимчасової окупації Полтавщини (1941-1943 роки) (а.с. 35).

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_6 дав показання, що він є двоюрідним братом померлої ОСОБА_5 . Заявники ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 також є двоюрідними сестрами його та померлої ОСОБА_5 . Йому відомо, що померла ОСОБА_5 дітей, чоловіка та батьків на день смерті не мала. Організацією поховання померлої займалися заявники. Між родичами в сім`ї ОСОБА_25 склалися добрі родинні стосунки. Пояснив, що у сім`ї ОСОБА_25 , а саме у ОСОБА_23 та ОСОБА_24 було п`ятеро дітей ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 . Йому достеменно відомо, що заявниці ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є рідними сестрами між собою (дочки ОСОБА_31 ), та двоюрідними сестрами ОСОБА_1 (дочка ОСОБА_32 ), його - ОСОБА_6 (сина ОСОБА_33 ), та померлої ОСОБА_7 (дочки ОСОБА_34 ). Повідомив, що після смерті сестри ОСОБА_35 станом на 09 червня 2021 року із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не звертався.

Допитана судовому засіданні свідок ОСОБА_36 дала показання, що знайома із сім`єю ОСОБА_1 з 1976 року, разом навчалась з останньою. Їй відомо, що ОСОБА_1 підтримувала міцні родинні стосунки з двоюрідними сестрами ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та померлою ОСОБА_5 . Свідок пояснила, що особисто знайома з кожною із заявників, знала особисто і померлу ОСОБА_35 .

Допитана судовому засіданні свідок ОСОБА_37 дала показання, що була сусідкою померлої ОСОБА_5 . Їй відомо, що остання дітей не мала. Її двоюрідними сестрами були ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . Коли у вересні 2020 року ОСОБА_7 захворіла на COVID-19 та потрапила до лікарні, вона за вказівкою ОСОБА_35 повідомила двоюрідних сестер ОСОБА_1 та ОСОБА_38 про хворобу ОСОБА_35 . Їй відомо, що двоюрідні сестри ОСОБА_39 , ОСОБА_40 та ОСОБА_30 піклувалися про ОСОБА_35 , а після її смерті взяли на себе обов`язки з організації похорону ОСОБА_7 .

Покази цих свідків суд вважає належними та допустимими, оскільки вони узгоджуються з іншими наявними в матеріалах справи доказами, взаємопов`язні в сукупності з ними та не суперечать їм.

Про те, що заявники та ОСОБА_5 мають родинні стосунки свідчать і ті факти, що заявники доглядали ОСОБА_7 , коли та перебувала у лікарні, оплачували їй лікування, взяли на себе витрати та займалися організацією поховання померлої ОСОБА_7 , мають доступ до квартири за адресою: АДРЕСА_1 , в якій проживала померла, сплачують комунальні послуги за неї.

Таким чином, судом встановлено та не викликає сумніву, що заявники ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 є двоюрідними сестрами померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Харкові у віці 69 років померла ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_6 , яке видано 23 жотня 2020 року.

На підставі заяв ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 30 жовтня 2020 року Сьомою Харківською міською державною нотаріальною конторою відкрито спадкову справу №639/2020 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 .

Листом завідувача Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори Верещаки Галини № 2812/639/2020 роз`яснено, що видати свідоцтво про право на спадщину за законом після померлої ОСОБА_5 неможливо у зв`язку з тим, що не простежується родинний зв`язок з померлою, у зв`язку з чим було запропоновано звернутися до суду для встановлення факту родинних відносин.

Отже, встановлення факту родинних відносин заявника з померлими має юридичне значення, оскільки дає можливість реалізувати заявникам своє право на отримання спадщини.

Вирішуючи поставлене перед судом питання суд виходить з наступного.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, передбачених цим кодексом.

За зальним правилом, окреме провадження - це самостійний вид цивільного судочинства, у якому суд при розгляді безспірних справ встановлює юридичні факти або обставини з метою захисту охоронюваних законом інтересів громадян і організацій.

Частиною першою статті 293 ЦПК України визначено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

У порядку окремого провадження суд може розглянути і вирішити питання встановлення фактів, що мають юридичне значення, зокрема і про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами (пункт 5 частини другої статті 293 та пункт 1 частини першої статті 315 ЦПК України), при цьому у заяві про встановлення такого юридичного факту обов`язково має бути зазначено з якою метою заявник має бажання встановити такий факт (пункт 1 частини першої статті 318 ЦПК України).

При цьому, справи про встановлення юридичних фактів можуть бути предметом розгляду суду в порядку окремого провадження за таких умов: факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичний характер, тобто відповідно до закону викликати юридичні наслідки: виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав громадян або організацій. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету, для якої необхідне його встановлення. Один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та для іншої мети - ні.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав; чинне законодавство не передбачає іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення такого факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право.

Аналогічного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду в постанові від 30 травня 2018 року у справі № 761/16799/15-ц та в постанові від 23 січня 2019 року у справі № 536/1039/17.

Таким чином, визначальною обставиною при розгляді заяви про встановлення певних фактів в порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право.

Зі змісту поданої заяви вбачається, що метою звернення заявника із заявою про встановлення факту родинних відносин є встановлення в судовому порядку обставин, необхідних для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 .

Судом встановлено, що заявники є єдиними спадкоємця, який звернулися до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини та претендують на спадщину після смерті ОСОБА_5 .

Із заяви вбачається, що факт встановлення родинних відносин, необхідний заявникам для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину після померлої ОСОБА_5 .

За таких обставин, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилаються заявники, як на підставу своїх вимог, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, суд дійшов висновку про задоволення заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин.

Судові витрати на підставі ч.7 ст.294 ЦПК України не відшкодовуються.

Керуючись ст. 7, 8,12, 81, 258-259, 263, 265, 273, 293, 294, 315, 319, 354, 355 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин, заінтересовані особи ОСОБА_4 , Сьома Харківська міська державна нотаріальна контора, задовольнити.

Встановити факт того, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженка м. Харків, громадянка України, є двоюрідною сестрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки села Никонорівка, Чутівського району, Полтавської області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Харкові.

Встановити факт того, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_15 , уродженка м. Харків, громадянка України, є двоюрідною сестрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки села Никонорівка, Чутівського району, Полтавської області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Харкові.

Встановити факт того, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_16 , уродженка м. Харків, громадянка України, є двоюрідною сестрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки села Никонорівка, Чутівського району, Полтавської області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Харкові.

Із урахуванням пункту 15.5 Перехідних положень ЦПК України (в редакції, яка набрала чинності 15.12.2017) рішення може бути оскаржено позивачем шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 25 червня 2021 року.

Суддя І.П. Латка