Справа № 201/9277/20
Провадження № 2/201/700/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2021 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд міста Дніпропетровська в складі:

головуючого судді Демидової С.О.,

з секретарем судового засідання Шумейко А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Базилєв Станіслав Петрович про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позиції позивача.

До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська 29 вересня 2020 року звернувся ОСОБА_1 із позовною заявою до Дніпровської міської ради третя особа: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Базилєв Станіслав Петрович про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій просив суд визнати поважною причину пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини та надати йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом двох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилася спадщина, що складається з квартири АДРЕСА_1 . Позивач звернувся до нотаріальної контори, де його повідомили, що він як особа, яка проживала разом зі своєю матір`ю та є її опікуном, може після спливу шестимісячного терміну звернутися за оформленням спадщини. Лише після спливу шести місяців, а саме 31 січня 2020 року позивач звернувся до приватного нотаріуса ДМНО Базилєва С.П., який нічого не пояснивши, прийняв документи та призначив дату на 25 лютого 2020 року. І лише 25 лютого 2020 року приватним нотаріусом було вручено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, роз`яснивши при цьому що позивач має право звернутися до суду із заявою щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Так, позивач зазначив, що він фактично прийняв спадщину, сплачує комунальні послуги, проте звернувшись до нотаріальної контори лише 31 січня 2020 року, з важних причин пропустив визначений законом строк для прийняття спадщини (а.с.1-2).

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу справ між суддями від 29 вересня 2020 року указана позовна заява передана для розгляду судді Демидовій С.О. (а.с.20).

Ухвалою суду від 02 жовтня 2020 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Базилєв Станіслав Петрович про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.21-22).

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 20 жовтня 2020 року за клопотанням позивача було витребувано у приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Базилєва Станіслава Петровича копію спадкової справи ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.26-27).

Від представника Дніпровської міської ради 06 січня 2021 року до суду надійшов відзив, у якому відповідач просить відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 , посилаючись на відсутність поважних причин для продовження строку для прийняття спадщини (а.с.47-50).

На виконання ухвали Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 20 жовтня 2020 року приватним нотаріусом ДМНО Базилєвим С.П. до суду направлено копію спадкової справи ОСОБА_2 , матеріали якої надійшли до суду 26 січня 2021 року. Також приватний нотаріус ДМНО Базилєв С.П. просив розглядати справу без його участі (а.с.60-80).

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 28 січня 2021 року було закрито підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Базилєв Станіслав Петрович про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.84-85).

Позивач надав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі (а.с.95).

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Фактичні обставини встановленні судом

Судом встановлено і це підтверджується матеріалами справи, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла матір позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 15 липня 2019 року Чечелівським районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області (а.с.6).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, що складається з квартири АДРЕСА_1 (а.с.7-8).

31 січня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса ДМНО Базилєва С.П. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину (а.с.61).

Постановою приватного нотаріуса ДМНО Базилєва С.П. ОСОБА_1 було відмолено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки останній звернувся з заявою про прийняття спадщини після спливу терміну, встановленого законом (а.с.80).

Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного представником позивача, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом встановлено, що шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 сплинув 14 січня 2020 року, а до нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщини позивач звернувся 31 січня 2020 року, тобто у незначний період пропуску строку для подання нотаріусу заяви на прийняття спадщини.

Так, позивач у позовній заяві зазначив, що у нотаріальній конторі йому було роз`яснено право на звернення з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті матері вже після закінчення шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки він фактично проживав разом зі спадкодавцем та був її опікуном, а тому нотаріус не прийняв у нього заяву.

Суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 , визнавши причини пропуску такого строку поважними.

На підставі викладеного, керуючись ст. 13, 76-78, 81, 141, 263-265 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Базилєв Станіслав Петрович про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити у повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом двох місяців з дня набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне рішення виготовлене 15 лютого 2021 року.

Суддя С.О. Демидова