У Х В А Л А

"24" червня 2021 р.

м. Київ

справа № 754/16719/20

провадження № 2/755/4772/21

Дніпровський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді Галагана В.І., за участю секретаря Проценко Н.А.,

учасники справи:

представник позивача - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

представник відповідача - ОСОБА_3 ,

розглянувши у підготовчому засідання заяву ОСОБА_4 про залучення її до участі у розгляді справи в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, та заяву ОСОБА_5 про залучення його до участі у розгляді справи в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, що подані в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

УСТАНОВИВ:

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 14 грудня 2020 року відкрито провадження у справі ОСОБА_6 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, постановлено проводити розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 13 квітня 2021 року постановленою у підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя передано до Дніпровського районного суду м. Києва для розгляду за підсудністю.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 02 червня 2021 року прийнято до свого провадження матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Як убачається з матеріалів справи, остання містить письмові клопотання ОСОБА_4 про залучення її до участі у розгляді справи в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, та клопотання ОСОБА_5 про залучення його до участі у розгляді справи в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору. (а.с. 60, 73)

Представник позивача в судовому засіданні висловив свою позицію щодо підстав для відмови у прийнятті самостійного позову ОСОБА_4 та залучення його до участі у справі у якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору.

Представник відповідача в судовому засіданні підтримав подану заяву ОСОБА_4 про залучення до участі у справі у якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору.

Вислухавши думку учасників справи, оцінивши наведені відповідачем підстави для залучення до участі у справи третьої особи, яка не заявляє самостійних вимоги щодо предмета спору, суд приходить до наступного.

Участь сторін у цивільному процесі зумовлена тим, що судовий спір має місце саме між ними і його вирішення впливає безпосередньо на їх права чи обов`язки. При цьому участь третіх осіб у справі є опосередкованою формою захисту їх прав та інтересів, що пов`язані зі спірними правовідносинами, оскільки за результатом вирішення спору у сторін виникнуть права та обов`язки, а у третіх осіб судове рішення може бути лише підставою для цього.

За змістом положень частини першої статті 52 Цивільного процесуального кодексу України, треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Положення статей 193 і 194 цього Кодексу застосовуються до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 193 Цивільного процесуального кодексу України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Як роз`яснено у п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції», судам слід мати на увазі, що, оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123 - 126 ЦПК.

Позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги є однорідними, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших, таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову.

З аналізу наведених норм процесуального закону та відповідних роз`яснень Постанови пленуму Верховного суду України від 12.06.2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», слідує, що процесуальний закон вказує на певні умови прийняття судом позову третьої особи із самостійними вимогами щодо предмету позову: 1) взаємний зв`язок первісного позову та позову третьої особи; 2) однорідність вимог та нерозривна пов`язаність вимог між собою; 3) від вирішення однієї вимоги залежить вирішення інших; 4) доцільність спільного розгляду цих позовів.

Порядок прийняття зустрічного позову визначений ст. 193 ЦПК України, де передбачено, що підставами прийняття зустрічного позову до спільного розгляду є взаємопов`язаність, доцільність розгляду в одному провадженні, а також, можливість виключення повністю або частково задоволення первісного позову, у разі задоволення зустрічного позову.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним. Недоцільно розглядати первісний позов і зустрічний позов, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування.

Виходячи з предмету позову та суб`єктивного складу сторін за первісним самостійним позовом позови ОСОБА_4 , ОСОБА_5 як третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмету спору, які останні мають намір подати, - є різними за своєї правової природою, обраним способом захисту, заявлені вимоги не є однорідними, як за предметом позову, так і способом захисту прав та законних інтересів сторін спору, що зумовлює самостійний предмет їх доказування.

Крім того, заявниками не надано суду позовні заяви, які б містили їх самостійні вимоги, що позбавляє суд можливості надати повну оцінку підставам заявлених клопотань.

Крім того, згідно матеріалів справи рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 02.02.2021 року у справі № 755/18895/20 вже задоволено вимоги ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення суми позики, тобто вирішено вимоги, які ОСОБА_4 має намір заявити у даному провадженні, та дане рішення суду є таким, що набрало законної сили.

З урахуванням викладеного та зважаючи на те, що вирішення питання про прийняття до провадження самостійного позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, є правом суду, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяв ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про залучення їх у якості третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмету спору, та про відмову у прийнятті самостійних позовів, - що не обмежує прав ОСОБА_4 , ОСОБА_5 звернутись до суду з окремим позовом в загальному порядку.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 52, 193-194, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_4 про залучення її до участі у розгляді справи в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, та заяву ОСОБА_5 про залучення його до участі у розгляді справи в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, що подані в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, - залишити без задоволення.

Залучити ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до участі у розгляді справи в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 353 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України)

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернетhttp://dn.ki.court.gov.ua.

Суддя: В.І. Галаган