Справа № 283/2072/20
Провадження №2/283/98/2021
У Х В А Л А

16 лютого 2021 року м. Малин

Малинський районний суд Житомирської області у складі головуючого судді Хомич В.М., секретар судового засідання Ільніцька С.В., за участю відповідача, розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Міхненко Сергій Сергійович, до ОСОБА_2 про визнання права власності на житловий будинок,

встановив :

01 жовтня 2020 року позивачка звернулася до суду з позовною заявою до відповідача про визнання права власності на житловий будинок.

Ухвалою судді від 21 жовтня 2020 року було відкрито провадження по даній справі та призначено підготовче судове засідання на 14 годину 12 листопада 2020 року, розпочато підготовче провадження у справі.

10.11.2020 відповідач подав відзив на позов.

17.11.2020 представник позивача подав відповідь на відзив.

27.11.2020 відповідач подав заперечення.

Крім того, 11.11.2020 представник позивача подав до суду клопотання про відкладення судового засідання на інший день, у зв`язку з тим, що він бере участь у розгляді справи в іншому суді. Клопотання було задоволено, підготовче засідання відкладено на 19.11.2020, про що адвокат Міхненко С.С. повідомлений повісткою про виклик 13.11.2020 (а.с. 80).

19.11.2020 представник позивача адвокат Міхненко С.С. подав до суду клопотання про відкладення судового засідання на інший день, у зв`язку з тим, що він бере участь у розгляді справи в іншому суді, докази поважності відсутності обіцяв надати пізніше (а.с.85).

Клопотання було задоволено, підготовче засідання відкладено на 03.12.2020.

03.12.2020 представник позивача адвокат Міхненко С.С. подав до суду клопотання про відкладення судового засідання на інший день, у зв`язку з тим, що він бере участь у розгляді справи в іншому суді. Доказів поважності відкладень попередніх судових засідань, які були призначені на 12.11.2020 та 19.11.2020 суду не надав.

Ухвалою суду від 03 грудня 2020 року було закрито підготовче провадження у справі та призначено судовий розгляд справи на 10.00 год. 10.12.2020.

10.12.2020 в зв`язку зі зміною порядку дослідження доказів за клопотанням позивача та її представника розгляд справи було відкладено на 10.00 год. 18.01.2021.

18.01.2021 представник позивача звернувся до суду з клопотанням про відкладення судового засідання через перебування позивачки поза межами Житомирської області (а.с. 104). Клопотання було задоволено, судове засідання відкладено на 14.00 год. 16.02.2021 року.

16.12.2021 представник позивача повторно подав до суду клопотання про відкладення судового засідання на інший день у зв`язку з тим, що він бере участь у розгляді справи в іншому суді.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання з`явився, просив у задоволенні клопотання представника позивача про відкладення судового засідання відмовити. Крім того зауважив, що позивач ввела суд в оману, оскільки 18 січня 2021 року перебувала у м. Малин, на роботі, а в клопотанні представник позивача просив відкласти судове засідання через перебування ОСОБА_1 за межами області.

Вирішуючи клопотання представника позивача суд приймає до уваги наступне.

З моменту відкриття провадження у справі до постановлення даної ухвали минуло понад три місяці, а з часу пред`явлення позову понад чотири.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, і недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання наданими правами.

Згідно з ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки в судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У прецедентній практиці ЄСПЛ вказує, що держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі; сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі»); заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання(рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії»).

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності (правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц).

Враховуючи те, що неявка позивача є повторною, позивач була повідомлена про дату, час і місце судового засідання шляхом направлення повідомлення на мобільний телефон відповідно до її заявки від 10.12.2020 (а.с. 101) та отримала зазначене повідомлення 18.01.2021 об 11:31:00, про що свідчить довідка про доставку, а представник позивача був повідомлений під розписку 22.01.2021, із заявами про розгляд справи без їх участі позивач та її представник до суду не звертались, суд вбачає правові підстави для залишення позову без розгляду.

Керуючись ст. 257 ЦПК України,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Міхненко Сергій Сергійович, до ОСОБА_2 про визнання права власності на житловий будинок залишити без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана сторонами до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення цієї ухвали.

Суддя В. М. Хомич