Ухвала

25 червня 2021 року

м. Київ

справа № 639/5409/18

провадження № 61-10181ск21

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Луспеника Д. Д. розглянув касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Кепітал Естейт» на постанову Харківського апеляційного суду від 13 травня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Кепітал Естейт», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ліквідатора Бєляєвої Олени Володимирівни, третя особа - товарна біржа «Ресурс-Інформ», про визнання недійсними відкритих торгів у формі аукціону, свідоцтва про право власності та витребування майна із чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з указаним вище позовом.

Рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 16 січня 2020 року

в задоволення позову ОСОБА_1 відмовлено.

Постановою Харківського апеляційного суду від 13 травня 2021 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_4 задоволено. Рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 16 січня 2020 року скасовано та ухвалено нову постанову. Позов ОСОБА_1 задоволено. Відкриті торги у формі аукціону від 24 вересня 2014 року

з продажу на товарній біржі «Ресурс-Інформ» нежитлового будинку літ. «С-2» АДРЕСА_1 визнано недійсними. Свідоцтво про право власності на нежитловий будинок літ. «С-2» АДРЕСА_1 , серія та номер: НОМЕР_1, видане 01 жовтня 2014 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Макушевою Н. В. за реєстровим № 1213, визнано недійсним. Витребувано із незаконного володіння товариства з обмеженою відповідальністю «Кепітал Естейт» (далі - ТОВ «Кепітал Естейт») нежитлову будівлю літ. «С-2» № 167 по

АДРЕСА_1 .

У червні 2021 року ТОВ «Кепітал Естейт» звернулося до Верховного Суду

із касаційною скаргою на постанову Харківського апеляційного суду

від 13 травня 2021 року (надійшла до суду 22 червня 2021 року), в якій просить скасувати оскаржуване судове рішення та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити у повному обсязі.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» встановлено, що розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб

з 01 січня 2018 року становить 1 762,00 грн.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру (витребування майна із чужого незаконного володіння), яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру (визнання недійсними відкритих торгів у формі аукціону, визнання недійсним свідоцтва про право власності), яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового

збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при

поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (частина третя статті 6 Закону України «Про судовий збір»).

Отже, заявнику необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 4 228,80 грн (704,80 грн х 3) х 200%).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду

у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, рахунок отримувача (стандарт ІВАN) - UA0026007, код класифікації доходів бюджету - 22030102, «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», призначення платежу (вказати номер справи та інші необхідні відомості).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення їх недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, статтями 4, 6 Закону України «Про судовий збір», Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Кепітал Естейт» на постанову Харківського апеляційного суду від 13 травня

2021 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог цієї ухвали до 23 липня 2021 року, але який не може перевищувати десяти днів

з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д. Д. Луспеник