Провадження № 2/638/202/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.06.2021 Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Щепіхіної В.В.

секретаря судового засідання - Шевченко І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

24.12.2020 позивач звернувся до Дзержинського районного суд м. Харкова із позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В обґрунтування своїх позовних вимог зазначив, що 28.01.2017 між ним та відповідачем ОСОБА_2 був укладений шлюб, який зареєстрований Дзержинським районним у місті Харкові відділі держаної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області. Під час шлюбу у сторін народилася дитина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Позивач послався на те, що останнім часом шлюбні відносини припинені, спільне господарство не ведеться. За таких обставин позивач вважає, що подальше спільне проживання та збереження сім`ї неможливе, просить шлюб розірвати.

Ухвалою суду від 13.01.2021 відкрито провадження в даній цивільній справі та прийнято рішення про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Ухвалою суду від 11.02.2021 задоволено клопотання позивача, сторонам надано термін для примирення строком два місяці.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився. Надав суду заяву, в якій свої позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд справу розглянути без його участі.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася. Надала суду заяву, в якій позовні вимоги визнала в повному обсязі та просила суд справу розглянути без її участі.

На підставі частини 2 статті 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою всіх учасників справи, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, доходить висновку, що позовні вимоги необхідно задовольнити з таких підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 (позивач по справі), ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 зареєстрували шлюб 28.01.2017, про що Дзержинським районним у місті Харкові відділі держаної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області зроблений відповідний актовий запис № 38. Після реєстрації шлюбу прізвище позивача - " ОСОБА_2 ". Дана обставина підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 28.01.2017 року (а.с. 6).

Під час шлюбу ІНФОРМАЦІЯ_1 у сторін народилася дитина - ОСОБА_3 , про що 07 березня 2019 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області зроблений відповідний актовий запис № 1094. Батьками дитини зазначено: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Дана обставина підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 07 березня 2019 року (а.с. 7).

Відповідно до статей 21, 24 Сімейного кодексу України (надалі СК України) шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану, який ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Конституцією гарантовано, що кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно з положеннями статті 104 СК України однією з підстав припинення шлюбу є його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Частиною 3 статті 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

В статті 112 СК України та пункті 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 року №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя.

Згідно з положеннями статті 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають спільні права та обов`язки.

Позивач свої вимоги обґрунтовує тим, що на момент звернення до суду спільного господарства з відповідачем не веде, фактично позивач вже не проживає з відповідачем однією сім`єю та не пов`язаний з нею спільним побутом. Переконаний у відсутності сенсу в підтриманні сімейних відносин, оскільки вважає неможливим подальше спільне проживання з відповідачем.

Відповідач підтримала позовні вимоги в повному обсязі та надала згоду на розірвання шлюбу, у зв`язку з чим суд дійшов висновку, що вона також не вважає за можливе подальше збереження сім`ї. Обставин, які б свідчили, що визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, судом не встановлено.

Вивчивши матеріали справи, суд встановив, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню у зв`язку з тим, що сторони не підтримують шлюбні відносини, позивач наполягає на розірванні шлюбу, примирення не можливе, отже, подальше збереження шлюбу суперечить інтересам сторін та їх неповнолітньої дитини.

Відповідно до статті 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. З огляду на це суд вважає за необхідне клопотання відповідача задовольнити, відновити її дошлюбне прізвище " ОСОБА_2 ".

Відповідно до частини 4 статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Відповідно до частини 2 статті 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Щодо питання розподілу судових витрат між сторонами суд зазначає наступне.

Позивач ОСОБА_1 при зверненні до суду сплатив судовий збір у розмірі 840,80 грн. (а.с. 1).

Відповідно до частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

У разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті згідно з частиною 1 статті 142 ЦПК України суд у рішенні вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50% судового збору, сплаченого при поданні позову.

Оскільки відповідачем ОСОБА_2 визнано позов до початку розгляду справи по суті, а позовні вимоги ОСОБА_2 задоволені у повному обсязі, то суд стягує з відповідача на користь позивача 420,40 грн. витрат, пов`язаних зі сплатою судового збору. Крім того, 420,40 грн. витрат, пов`язаних зі сплатою судового збору, підлягають поверненню позивачу з державного бюджету України.

На підставі викладеного, ст.ст.24, 104, 105, 110, 112, 114 Сімейного кодексу України, керуючись ст.ст.4, 13, 18, 19, 141, 142, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ,зареєстрований 28.01.2017 року Дзержинським районним у місті Харкові відділі держаної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №38.

Після розірвання шлюбу відновити дошлюбне прізвище відповідача - ОСОБА_2 .

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , витрати, пов`язані зі сплатою судового збору, в розмірі 420 грн. 40 коп.

Повернути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з державного бюджету 50% судового збору в розмірі 420 грн. 40 коп., сплаченого 23.12.2020 року за квитанцією №ПН744.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.В. Щепіхіна