справа №176/2135/20
провадження №2/176/153/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2021 року Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючої судді Волчек Н.Ю.,

з участю секретаря с/з Коршенко М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Жовті Води цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 з третьою особою ОСОБА_3 про визнання права власності на 1/2 частину житлового будинку в порядку спадкування за законом та стягнення грошової компенсації вартості 1/2 частини житлового будинку з господарськими будівлями, -

В С Т А Н О В И В:

22 грудня 2020 року ОСОБА_1 звернулась до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області з позовом, де просить ухвалити судове рішення, яким визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом на 1/2 частину житлового будинку з господарськими будівлями, що розташований по АДРЕСА_1 , після смерті чоловіка ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Стягнути з відповідача на її користь вартість 1/2 частини житлового будинку у сумі 42200 грн., припинивши таким чином її право власності на 1/2 частину будинку, а також судові витрати та витрати за проведення оцінки житлового будинку.

В обгрунтування своїх вимог, позивачка, посилалась на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_5 , яка постійно проживала в АДРЕСА_1 . Після її смерті відкрилась спадщина на цей будинок. Спадкоємцями після смерті ОСОБА_5 були її син - ОСОБА_4 та дочка ОСОБА_6 , які в установлений законом строк подали заяви до нотаріуса про прийняття спадщини. Але ні син ні дочка за видачею свідоцтва про право на спадщину після померлої ОСОБА_7 не звертались. ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Жовті Води Дніпропетровської області помер чоловік позивачки - ОСОБА_4 . Після смерті чоловіка вона прийняла спадщину, подавши заяву в установлений законом строк до Жовтоводської державної нотаріальної контори, де державним нотаріусом була відкрита спадкова справа та отримала свідоцтво про право на спадщину на частину спадкового майна, яке належало померлому. Але, свідоцтво про право на спадщину на Ѕ частину житлового будинку по АДРЕСА_1 , на яку мав право її чоловік вона не отримувала, в зв`язку із відсутністю грошових коштів для оформлення нерухомого майна. В свою чергу відповідач ОСОБА_2 , після смерті матері, ОСОБА_8 , також подав заяву на прийняття спадщини, до складу якої входить спірний житловий будинок з господарськими побудовами. На початку 2018 року вона вирішила оформити своє право власності на спадкове майно у вигляді 1/2 частини житлового будинку з господарськими побудовами за адресою: АДРЕСА_1 . Однак, з Державного реєстру прав власності на нерухоме майно їй стало відомо, що відповідно Договору дарування від 01.11.2017 року, посвідченого державним нотаріусом Жовтоводської державної нотаріальної контори Морозюком В.О., право власності на зазначений вище житловий будинок в цілому перейшло до ОСОБА_3 . Також, їй стало відомо, що дарувальником спірного житлового будинку є ОСОБА_2 рідний племінник її померлого чоловіка, а обдарованим - ОСОБА_3 .

За захистом свого порушеного права вона звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання частково недійсними свідоцтва про право на спадщину та договору дарування спірного житлового будинку.

Рішенням Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 27 лютого 2019 року її позовні вимоги задоволені.

Визнано частково недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом від 30 травня 2017 року, посвідчене державним нотаріусом Жовтоводської державної нотаріальної контори №676, в частині спадкування ОСОБА_2 1/2 частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . Визнано частково недійсним договір дарування житлового будинку, укладений 01.11.2017 року між дарувальником ОСОБА_2 та обдарованим ОСОБА_3 , посвідчений державним нотаріусом Жовтоводської державної нотаріальної контори за №1530, про дарування житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, який розташований за адресою АДРЕСА_1 , в частині дарування 1/2 частини вказаного будинку.

Зазначене рішення Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області набрало чинності 29 березня 2019 року. Протягом 2019-2020 років позивачка намагалась вирішити питання щодо належної їй частки житлового будинку по АДРЕСА_1 в добровільному порядку звертаючись до ОСОБА_9 , але останній не вирішує спору в добровільному порядку.

15 червня 2020 року позивачка звернулась до державного нотаріуса Жовтоводської державної нотаріальної контори з питання виконання рішення Жовтоводського міського суду від 27 лютого 2019 року та видати їй свідоцтво про право на спадщину на Ѕ частину житлового будинку по АДРЕСА_1 , але їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії з тих підстав, що державним нотаріусом Агеєву М.О. та ОСОБА_3 були направлені листи з`явитись до державної нотаріальної контори з правовстановлюючими документами для вирішення подальшого питання з перерозподілом спадщини. Але ні відповідач, ні третя особа ОСОБА_3 до державної нотаріальної контори не з`явились, відповіді на листи не надали, а тому нотаріус не може вчинити відповідні нотаріальні дії.

Оскільки відповідач ОСОБА_2 своїми діями порушив її майнові права, позивачка вважає, що він повинен відшкодувати їй вартість Ѕ частини житлового будинку, що змусило її звернутись до суду за захистом своїх порушених прав. При цьому нею не ставиться питання про виділ частки житлового будинку в натурі, або витребування цієї частки від набувача будинку.

Ухвалою Жовтоводського міського суду від 11 січня 2021 року було відкрито провадження по справі та вирішено розглядати її у загальному позовному провадженні.

Ухвалою суду від 03 лютого 2021 року закрито підготовче провадження та справу призначено до розгляду по суті.

Учасники справи у судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином.

Від позивачки ОСОБА_1 надійшла заява про розгляд справи без її участі. Позовні вимоги підтримує, просить суд задовольнити позов.

Від відповідача, ОСОБА_2 відзиву на позов до суду не надходило.

Від третьої особи ОСОБА_3 письмових пояснень також не надходило.

Приймаючи до уваги те, що судом виконані вимоги щодо повідомлення відповідача про розгляд справи у спосіб передбачений законом та з огляду на те, що відповідач не подав відзив, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд вважає, що є передбачені ст.ст. 280,281 ЦПК України підстави для ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі письмових доказів та у відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Судом встановлено, що рішенням Жовтоводського міського суду від 27 лютого 2019 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог Жовтоводська державна нотаріальна контора, про визнання свідоцтва про право на спадщину за законом, частково недійсним та визнання договору дарування частково недійсним, задоволено. Визнано частково недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом від 30 травня 2017 року, посвідчене державним нотаріусом Жовтоводської державної нотаріальної контори №676, в частині спадкування ОСОБА_2 1/2 частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . Визнано частково недійсним договір дарування житлового будинку, укладений 01.11.2017 року між дарувальником ОСОБА_2 та обдарованим ОСОБА_3 , посвідчений державним нотаріусом Жовтоводської державної нотаріальної контори за №1530, про дарування житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, який розташований за адресою АДРЕСА_1 , в частині дарування 1/2 частини вказаного будинку. /а.с.13-15/

Рішення набрало законної сили 29 березня 2019 року.

Даним рішенням встановлені обставини, на які позивачка ОСОБА_1 посилалась у позовній заяві, зокрема судовим рішенням встановлено, що відповідач ОСОБА_2 неправомірно отримавши свідоцтво про право на спадщину на спірний будинок, розпорядився його часткою, яка належала померлому чоловікові позивачки на праві спадкування, чим порушив її майнові права і як спадкоємця першої черги після померлого чоловіка, так і права власника на частку спадкового майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 11.09.2020 року державним нотаріусом Жовтоводської нотаріальної контори Морозюком В.О. відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на нерухоме майно, а саме на Ѕ частину житлового будинку з господарськими побудовами, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 чоловіка ОСОБА_4 . У даній постанові зазначено, що 15 червня 2020 року позивачка ОСОБА_1 звернулась до нотаріальної контори з питання виконання рішення Жовтоводського міського суду від 27 лютого 2019 року, що набрало чинності 29 березня 2019 року.

На виконання вимог рішення Жовтоводського міського суду від 27 лютого 2019 року нотаріусом були направлені листи до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 з проханням з`явитися до державної нотаріальної контори з документами про право на спадщину для вирішення подальших питань по спадкуванню. Вищезазначені громадяни не з`явилися до нотаріальної контори, жодної відповіді на листи не надали. Документи про право власності на житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 у ОСОБА_1 відсутні, тому немає можливості визнати їх частково недійсними, зробити перерозподіл спадщини і виконати всі інші нотаріальні дії, згідно з рішенням суду. /а.с.16/

За змістом ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 328 ЦК України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів; право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Відповідно до ч.ч.1,5 ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Згідно ч.ч.1,2 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача щодо визнання за нею права власності на спадкове майно, є обґрунтованими та законними, а тому підлягають задоволенню, оскільки остання окрім як у судовому порядку не може встановити таке право.

Щодо вимоги позивачки про стягнення з відповідача компенсації вартості житлового будинку необхідно зазначити наступне.

Відповідно до вимог ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Як передбачено ч.ч. 1-3ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Відповідно до ст. 361 ЦК України співвласник має право самостійно розпорядитися своєю часткою у праві спільної часткової власності.

Позивачка, ОСОБА_1 , не ставить питання про виділ частки житлового будинку в натурі, або витребування цієї частки від набувача будинку.

Таким чином, оскільки відповідач ОСОБА_2 своїми діями порушив майнові права позивачки ОСОБА_1 як спадкоємиці Ѕ частини спірного будинку, та без її згоди відчужив його третій особі ОСОБА_3 , він зобов`язаний відшкодувати позивачці вартість Ѕ частини спірного житлового будинку, а тому дана вимога позивачки також підлягає задоволенню.

Згідно оцінки суб`єкта оціночної діяльності ПП «ПЕРСЕЙ» ринкова вартість Ѕ частини домоволодіння з господарськими будівлями по АДРЕСА_1 складає 42200 грн. /а.с.19-43/

Саме ця сума має бути стягнена з відповідача, оскільки своїх заперечень щодо вартості Ѕ частини спірного майна він суду не надавав.

Щодо витрат на проведення оціночної вартості нерухомості в розмірі 750 грн., то в задоволенні вимог про їх стягнення з відповідача слід відмовити, оскільки позивачем не надано жодних доказів на підтвердження понесених відповідних грошових витрат.

За таких обставин суд дійшов обґрунтованого висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Крім того, керуючись ст.141 ЦПК України, суд вважає необхідним стягнути із відповідача на користь позивача витрати по сплаті судового збору в розмірі 1681,60 грн.

Керуючись ст. ст. 4,19,76,81, 247, 258-259, 263-265, 354 ЦПК України, ст. ст. 358, 361, 1216, 1217, 1218 ЦК України, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 з третьою особою ОСОБА_3 про визнання права власності на 1/2 частину житлового будинку в порядку спадкування за законом та стягнення грошової компенсації вартості 1/2 частини житлового будинку з господарськими будівлями, задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІНН НОМЕР_1 право власності в порядку спадкування за законом на 1/2 частину житлового будинку з господарськими будівлями, що розташований по АДРЕСА_1 , після смерті чоловіка ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІНН НОМЕР_2 , зареєстрованого за адресою АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІНН НОМЕР_1 , зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_3 вартість 1/2 частини житлового будинку, що розташований по АДРЕСА_1 у сумі 42200 (сорок дві тисячі двісті) грн., припинивши таким чином її право власності на 1/2 частину даного будинку.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІНН НОМЕР_2 , зареєстрованого за адресою АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІНН НОМЕР_1 зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_3 , судові витрати по справі у сумі 1681,60 грн.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду через Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області.

Суддя Жовтоводського міського суду

Дніпропетровської області Н.Ю. Волчек