Справа № 357/2326/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 червня 2021 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Кошель Б. І.

при секретарі Нізова А. Р.

розглянувши в судовому засіданні в залі суду №6 м. Біла Церква за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

У березні 2021 року позивачка ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з цивільним позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, який мотивує тим, що сімейне життя з відповідачем не склалось, шлюбно-сімейні відносини не підтримують, тому вважає збереження шлюбу суперечитиме інтересам сторін.

Ухвалою суду від 08.04.2021 року відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

В судові засідання, призначені на 28.04.2021, 27.05.2021 та 22.06.2021 року позивачка не з`явилася, про день, час і місце розгляду справи повідомлена належним чином, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення та довідками про доставку смс-повідомлення та доставку електронного листа, причини неявки суду не повідомила.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся у встановлений законом порядку, причини неявки суду невідомі.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов висновку про те, що позов слід залишити без розгляду з таких підстав.

Згідно з ч.3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Суд встановив, що матеріали справи містять докази належного повідомлення позивача ОСОБА_1 про розгляд справи у судових засідання, що були призначені на 28.04.2021, 27.05.2021 та 22.06.2021 року, шляхом направлення повістки, в якій позивачці були роз`яснені наслідки неявки в судове засідання, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення, довідками про доставку смс-повідомлення.

Зважаючи на те, що позивачка була належним чином повідомлена про дату, час та місце проведення судового засідання, повторно не з`явилась і не повідомила про причини неявки, слід вважати її неявку в судове засідання як неявку без поважних причин.

Як зазначено в ст. 10 цього Кодексу, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, як джерела права.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Між тим, статями 223,257 ЦПК України врегульовано питання щодо наслідків неприбуття в судове засідання позивача.

Так, згідно із ч. 5 ст.223, п. 3 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, чинний Цивільний процесуальний кодекс України імперативно встановлює, що у випадку повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду.

Зважаючи на те, що позивачка, будучи належним чином повідомленою, повторно не з`явилась в судове засідання, не повідомила про причини неявки, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду, оскільки неявка позивачки перешкоджає вирішенню спору.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись п.3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяБ. І. Кошель