Справа № 490/2180/20
н/п 2/490/1314/2021
Центральний районний суд м. Миколаєва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2021 року Центральний районний суд м. Миколаєва в складі:

головуючого судді: Черенкової Н.П.,

за участю секретаря: Бондаренко А.В.,

за участю представника позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - адвоката Гайдаржий А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві цивільну справу за позовом Акціонерного товаривства "Миколаївобленерго" до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачзвернувся до суду з позовноюзаявою до відповідачапро стягненнявартості необлікованої електричної енергії та витрати по сплаті судового збору.

Ухвалою від 26.05.2020 року відкрито спрощене позовне провадження у справі.

У судовому засіданні 17.06.2021 року заслухані пояснення сторін, свідків- контролерів, які проводили перевірку 30.01.2020 року, та досліджений відеозапис до акту перевірки від 30.01.2020 року.

Адвокатом відповідача ОСОБА_3 заявлено клопотання про оголошення перерви в судовому засіданні для надання клопотання про призначення експертизи, у зв`язку з чим судом була оголошена перерва у судовому засіданні до 18.06.2021 року.

У судовому засіданні адвокатомнадано клопотання про призначення по справі судової електротехнічної експертизи з постановленням наступних запитань:

- Чи є єдиним цілим провід прокладений від будинку відповідачки (Літ. 1 В2) до даху квартири АДРЕСА_1 до повітряної лінії позивача?

- Чи можливе (враховуючи відповідь на перше питання) споживання електричної енергії у будинку відповідачки (Літ.1-В2 згідно техпаспорту), якщо самовільно підключений провід, прокладений від квартири АДРЕСА_2 (Літ.А згідно техпаспорту) буде підключено до повітряної лінії позивача?

Проведення експертизи просив доручити Миколаївському НДЕКЦ МВС України.

При цьому, адвокат посилається нате, що в ході розгляду справи виник спір щодотого, чи є єдиним цілим провід, прокладений від будинку відповідачки до даху квартири АДРЕСА_2 та від даху квартири 4 до повітряної лінії позивача, а також на те, що матеріали справи не містять доказів, які це підтверджують або спростовують, а також зважаючи на те, що досліджені судом докази( показання свідків і матеріали відеозапису ) є взаємосуперечливими.

Представник позивача проти призначення експертизи заперечувала, посилаючись на те, що питання, які поставлені адвокатом вияснені в ході судового засідання, суперечностей не встановлено, та ці питання не можуть бути вирішені експертом по спливу значного часу від проведення перевірки.

Статтею 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків.

За ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставинисправи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійтив исновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ст. 80 ЦПК України).

У відповідності до ч.1, ч. 2 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

За приписами ч.ч. 1-8 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. У випадку прийняття судом відмови сторони від визнання обставин суд може встановити строк для подання доказів щодо таких обставин.

Якщо зі зміною предмета або підстав позову або поданням зустрічного позову змінилися обставини, що підлягають доказуванню, суд залежно від таких обставин встановлює строк подання додаткових доказів.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно ч.ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Статтею 106 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз.

Висновок експерта, складений за результатами експертизи, під час якої був повністю або частково знищений об`єкт експертизи, який є доказом у справі, або змінено його властивості, не замінює сам доказ та не є підставою для звільнення від обов`язку доказування.

Висновок експерта, складений за результатами експертизи, під час якої був повністю або частково знищений об`єкт експертизи або змінено його властивості, до розгляду судом не приймається, крім випадків, коли особа, яка його подає, доведе можливість проведення додаткової та повторної експертизи з питань, досліджених у висновку експерта.

У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.

За частиною 1 статті 110 ЦПК України Висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Між тим, матеріалами справи та поясненням сторін встановлено, що ті обставини, на які посилається адвокат Гайдаржий А.В., були відомі йому на момент складання відзиву на позов 20.07.2020 року, був отриманий ним відеозапис по акту від 30.01.2020 року, доказів неможливості проведення експертизи в порядку ст. 106 ЦПК України не надав; з моменту складення акту пройшов значний час, вказаним запереченням може бути надана оцінка з врахуванням приписів ст.ст. 76-84, 89-90, 100 ЦПК України, а за такого, враховуючи вище викладене, суд вважає, що дане клопотання задоволенню не підлягає.

При цьому, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом з іншими доказами.

До обов`язкового призначення експертизи судом даний вид експертизи не відноситься (ст. 105 ЦПК України).

Відповідно до ч.2 ст. 258 ЦПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Керуючись ст.ст. 12, 44,76- 84, 89-90, 100, 102-104, 106, 353 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання пропризначення судової електротехнічної експертизи - відмовити.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя : Черенкова Н.П.