Справа № 177/334/21
Провадження № 2/177/468/21
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

17 червня 2021 року

Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Суботіної С. А.

за участі: секретаря Ференц Я. З.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі, у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, селянського (фермерського) господарства ім. Т.Г. Шевченко, ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_3 звернулася до суду 15.03.2021 з указаним позовом та просила визначити ОСОБА_1 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці, з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Пред`явлені вимоги мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 батько позивача.

На підставі Державного акту на право колективної власності на землю, ОСОБА_4 за життя належало право на земельну частку (пай), із земель КСП ім. Шевченка на території Орджонікідзевської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області.

Належним майном ОСОБА_4 на випадок своєї смерті не розпорядився.

Окрім позивача спадкоємцем за законом є ОСОБА_2 сестра ОСОБА_4 .

З метою реалізації своїх спадкових прав позивач звернулася до приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Шадріної Л.Г. з заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 , оскільки є спадкоємцем за законом, проте отримала відмову у вчиненні нотаріальних дій, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Як на поважність причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини позивач посилається на те, що помилково вважала, нібито батько за життя склав заповіт, яким все майно заповідав відповідачу ОСОБА_2 , про що їй також повідомляла остання. Однак, лише у 2020 році випадково дізналася, що заповіту ОСОБА_4 , не складав, а за життя, на підставі Державного акту на право колективної власності на землю, йому належало право на земельну частку (пай), із земель КСП ім. Шевченка на території Орджонікідзевської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області. Вказані обставини не давали змоги позивачу вчасно звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. На переконання представника позивача, ці обставини є достатньо поважними, просить суд надати додатковий строк, - три місяці, який вважає буде достатнім для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька.

Правом на участь у судовому засіданні сторони не скористалися.

Представник позивача ОСОБА_3 надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримувала, наполягала на їх задоволенні.

Представник відповідача селянського (фермерського) господарства ім. Т.Г. Шевченко Уроченко Л.А. до суду не з`явилася, повідомлялась належним чином, через канцелярію суду надала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Представник відповідача Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області до суду також не з`явився, надав заяву про розгляд справи за відсутності представника, при ухваленні рішення покладалися на розсуд суду.

ОСОБА_2 до суду також не з`явилась, викликалася на підставі ч. 10 ст. 187 ЦПК України, через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

У зв`язку з неявкою в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Вивчивши письмові матеріали справи, дослідивши докази в їх сукупності, встановивши правовідносини, що виникли між сторонами, суд дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , батько позивача, що підтверджується свідоцтвом про смерть останнього серії НОМЕР_1 від 10.06.2020 (а.с.17), свідоцтвом про народження позивача серії НОМЕР_2 від 17.11.1982 та про одруження № НОМЕР_3 від 17.11.2001 (а.с.11,16).

Окрім позивача спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_4 є і відповідач по справі ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_4 від 01.07.1953 та ОСОБА_5 від 15.02.1955 (а.с.64,65), а також про одруження від 30.08.1969 ОСОБА_5 (а.с.66).

На підставі Державного акту на право колективної власності на землю, ОСОБА_4 , за життя, належало право на земельну частку (пай), із земель КСП ім. Шевченка на території Орджонікідзевської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області (а.с.12-15).

У довідці КП «Житлово-експлуатаційної організації № 14» від 09.04.2012 зазначено, що за адресою: АДРЕСА_1 , був зареєстрований ОСОБА_4 один. Знятий з реєстрації 19.10.2011 у зв`язку зі смертю ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.64).

Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 17.05.2021, після смерті ОСОБА_4 09.04.2012 заведена спадкова справа, свідоцтва про право на спадщину не видавались (а.с.72).

Згідно зі ст.ст. 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла, до інших осіб. Спадкування здійснюється за законом або заповітом.

Частинами 1, 3 ст. 1268, ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 Кодексу він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Із системного аналізу вказаних положень законодавства слідує, що право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у 6-місячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , почав відлік відповідно з дати його смерті та закінчився ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Судом встановлено, що після смерті ОСОБА_4 , до приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Шадріної Л.Г. із заявою про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом 09.04.2012 звернулася сестра померлого ОСОБА_4 - ОСОБА_2 (а.с. 62). При цьому остання у заяві зазначала, що окрім неї інших спадкоємців за законом немає.

З метою реалізації своїх спадкових прав позивач у вересні 2020 звернулася до приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Шадріної Л.Г. з заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 , оскільки є спадкоємцем за законом першої черги в силу ст. 1261 ЦК України, проте отримала відмову у вчиненні нотаріальних дій, оскільки пропустила шестимісячний строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.71).

Як на поважність причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини позивач посилається на те, що помилково вважала, нібито батько за життя склав заповіт, яким все майно заповідав відповідачу ОСОБА_2 і лише у 2020 році випадково дізналася, що заповіту ОСОБА_4 не складав та за життя, на підставі Державного акту на право колективної власності на землю, йому належало право на земельну частку (пай), із земель КСП ім. Шевченка на території Орджонікідзевської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області.

Дійсно, у своїй заяві нотаріусу ОСОБА_2 зазначала, що інших спадкоємців за законом у померлого ОСОБА_4 не має (а.с.62).

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Так, у п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 за № 7 визначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Окрім того, як слідує з правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постановах у справах № 6-85цс12 від 26.09.2012 та № 6-1486цс15 від 04.11.2015, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані у випадку одночасної наявності двох обов`язкових умов: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

У силу ст. 12 ЦПК України, Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства та захисту права, повинен сприяти учасникам цивільних правовідносин, які звернулися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у реалізації ними цих прав, у тому числі спадкових.

Наведені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини, пов`язані з тим, що вона з об`єктивних причин не змогла своєчасно подати заяву до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини через введення її в оману щодо наявності заповіту, що відповідачем не спростовано, суд визнає поважними, на підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України, приходить до висновку про можливість задоволення позовних вимог, ОСОБА_1 із визначенням їй додаткового строку, тривалістю в 3 місяці, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , який слід обчислювати з дня набрання рішенням суду законної сили.

Також, суд зазначає, як визначено у п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 за № 7, відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) зроблено висновок, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження».

Приймаючи до уваги, що належним відповідачем у даній категорії справ є лише спадкоємці, які прийняли спадщину, та якою у даній справі є ОСОБА_2 , суд вважає у задоволенні позовних вимог в частині визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини до Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, селянського (фермерського) господарства ім. Т.Г. Шевченко відмовити.

Надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини, за відсутності спадкового спору стосовно прийняття спадкового майна, є підставою для оформлення за спадкоємцем спадкових прав у встановленому законом порядку.

Керуючись ст.ст. 4, 5, 13, 19, 76-81, 89, 95, 133, 141, 258, 259, 263-265, 273 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, селянського (фермерського) господарства ім. Т.Г. Шевченко, ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,- задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ) додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці, обчислювати з дня набрання даним рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Криворізький районний суд Дніпропетровської області, протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: