Справа № 308/7659/21
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22.06.2021 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Сарай А.І., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до Середнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області та ОСОБА_4 про скасування рішення про передачу земельної ділянки у приватну власність, скасування реєстрації та припинення права власності на земельну ділянку,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , звернулися в суд з позовною заявою до Середнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області та ОСОБА_4 про скасування рішення про передачу земельної ділянки.

Статтями 175, 177 ЦПК України визначено вимоги до змісту та форми позовної заяви, документів, що додаються до позовної заяви, обов`язок дотримання яких покладається на позивача.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Дана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Зі змісту позову вбачається, що такий подано ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які є позивачам у даній справі та на час звернення до суду з позовом не досягли вісімнадцяти років, тобто не набули цивільної процесуальної дієздатності.

Неповнолітні особи віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, а також особи, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді у справах, що виникають з відносин, у яких вони особисто беруть участь, якщо інше не встановлено законом. Суд може залучити до участі в таких справах законного представника неповнолітньої особи або особи, цивільна дієздатність якої обмежена.

Разом із цим, відповідно до ст. 32 ЦК України фізична особа у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років має неповну цивільну дієздатність. Крім дрібних побутових правочинів фізична особа у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років (неповнолітня особа) має право: самостійно розпоряджатися своїм заробітком, стипендією або іншими доходами; самостійно здійснювати права на результати інтелектуальної, творчої діяльності, що охороняються законом; бути учасником (засновником) юридичних осіб, якщо це не заборонено законом або установчими документами юридичної особи; самостійно укладати договір банківського вкладу (рахунку) та розпоряджатися вкладом, внесеним нею на своє ім`я (грошовими коштами на рахунку). Всі інші правочини неповнолітня особа вчиняє лише за згодою батьків (усиновлювачів) або піклувальників. Згода на вчинення неповнолітньою особою правочину має бути одержана від батьків (усиновлювачів) або піклувальника та органу опіки та піклування.

Тобто, здатність неповнолітніми особами особисто здійснювати цивільні процесуальні права повинно здійснюватися з урахуванням вимог ст. 32 ЦК України.

Зі змісту позову вбачається, що він окрім ОСОБА_1 , поданий ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про скасування рішення про передачу земельної ділянки у приватну власність, скасування реєстрації та припинення права власності на земельну ділянку.

Таким чином, враховуючи предмет позову, на час звернення до суду із позовом ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , не досягли вісімнадцяти років, тобто не набули цивільної процесуальної дієздатності.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 13.11.2020 року у справі № 412/1277/2012 (провадження № 61-15708ск20).

Статтею 39 ЦПК України визначено, що права, свободи та інтереси малолітніх осіб віком до чотирнадцяти років, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом.

Права, свободи та інтереси неповнолітніх осіб віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, а також осіб, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть захищати у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, піклувальники чи інші особи, визначені законом.

З урахуванням викладеного, позивачу необхідно визначитися із складом учасників судового процесу та у випадку залучення до участі у справі малолітніх чи неповнолітніх осіб, зазначити їх законних представників з урахуванням положень ст. 39 ЦПК України.

Посилання позивача у позові на висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 14.08.2019 року у справі № 319/997/16-ц, вважаю такими, що у даному випадку не підлягають застосуванню до спірних правовідносин, оскільки предметом позову у цій справі був поділ спільного майна подружжя. При цьому Верховний Суду констатував, що апеляційний суд зробив правильний висновок про скасування рішення суду першої інстанції та відмову у задоволенні позовних вимог, оскільки під час розгляду справи у суді першої інстанції питання про залучення до участі у справі органу опіки та піклування та малолітньої особи не вирішувалося. Враховуючи, що суд апеляційної інстанції позбавлений можливості вирішення питання про залучення до участі у справі осіб, права та інтереси яких зачіпаються, суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні позовних вимог.

Разом з тим, дана позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ч. 4 ст. 177 ЦПК України, відповідно до якої до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позовна заява містить три самостійні вимоги немайнового характеру.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. ч. 3, 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» з 1 січня 2021 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2270 грн.

До позовної заяви додано клопотання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про звільнення їх від сплати судового збору, враховуючи їх майновий стан.

Разом з тим, підстав для звільнення від сплати судового збору позивача ОСОБА_1 суддею не встановлено, та документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону до позову не додано.

Таким чином, у даному випадку позивачу ОСОБА_1 слід сплатити судовий збір за три немайнові вимоги у загальній сумі 2724 грн. (908 * 3), про що подати документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Беручи до уваги наведене, вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ч. 1 ст. 185 ЦПК України та залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення вказаних недоліків шляхом подання до суду належним чином оформленої позовної заяви (у новій редакції) з усуненими недоліками, її копії для відповідачів, а також сплати судового збору у сумі 2724 грн., про що подати документ, що підтверджує його сплату.

Платіжними реквізитами для перерахування судового збору в гривнях є:

отримувач коштів - ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101

код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37975895

банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.)

код банку отримувача (МФО) - 899998

рахунок отримувача - UA0007493

код класифікації доходів бюджету - 22030101

призначення платежу *; 101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області (назва суду, де розглядається справа).

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до Середнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області та ОСОБА_4 про скасування рішення про передачу земельної ділянки у приватну власність, скасування реєстрації та припинення права власності на земельну ділянку - залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення вказаних у даній ухвалі недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали, роз`яснивши при цьому, що в разі не усунення у визначений строк недоліків позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області А.І. Сарай