ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова

Іменем України

16 червня 2021 року

м. Харків

справа № 638/18226/19

провадження № 22-ц/818/3061/21

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого Пилипчук Н.П.,

суддів Кругової С.С.. Тичкової О.Ю.,

за участю секретаря судових засідань Гармаш К.В.

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідач: ОСОБА_2 ,

треті особи: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Канавець Сергій Володимирович, Третя Харківська міська Державна нотаріальна контора

за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Канавець Сергій Володимирович, Третя Харківська міська Державна нотаріальна контора про визнання недійсним договору дарування частини квартири,

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 25 січня 2021 року, постановлену суддею Цвіра Д.В., в залі суду в м. Харків,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Дзержинського районного суду м.Харкова із позовом до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору дарування частини квартири.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 25 січня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу суду першої інстанції скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Обґрунтовуючи апеляційну скаргу апелянт вказує на порушення судом норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування судом обставин справ.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції помилково дійшов висновку про те, що ОСОБА_1 повторно не заявився в судове засідання та був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, призначеної на 07 грудня 2020 та 25 січня 2021 року. Також вказував, що направляв до суду заяви про те, що не може прийняти участь у судових засіданнях через те, що на всій території України запроваджено карантин, а він є людиною похилого віку та знаходить в зоні ризику.

Відзиву на апеляційну скаргу не надано.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судова колегія, заслухавши доповідь судді, пояснення сторін, що з`явилися, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Залишаючи заяву ОСОБА_1 без розгляду суд першої інстанції виходив з того, що ОСОБА_1 в судові засідання 02.04.2020, 21.10.2020, 07.12.2020, 25.01.2021 не з`явився, причини неявки суду не повідомив, про час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином

Такі висновки суду першої інстанції не відповідають вимогам закону та фактичним обставинам справи.

Частиною 3 статті 128 ЦПК України встановлено, що судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

В частині 5 цієї статті зазначено, що судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, яких викликають, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка повідомлення завчасно.

Частинами 1, 2 статті 130 ЦПК України передбачено, що у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду.

З аналізу даної норми слідує, що доказом належного повідомлення сторони про час і місце судового розгляду є розписка про одержання судової повістки.

Відповідно до частини 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина 5 статті 223 ЦПК України).

Пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

При цьому слід зазначити, що повторною неявка в судове засідання вважається у разі якщо такі факти мали місце поспіль.

Вирішуючи питання про залишення позову без розгляду, суд повинен врахувати всі умови залишення заяви без розгляду у сукупності. Відсутність хоча б однієї із умов не дає права суду залишати позов без розгляду.

Матеріали справи свідчать, що у листопаді 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Дзержинського районного суду м.Харкова із позовом до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору дарування частини квартири.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 18.12.2019 відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження.

У подальшому розгляд справи неодноразово відкладався з різних обставин.

В судове засідання призначене на 30 січня 2020 року учасники справи не з`явилися. Судові повістки, які направлялися ОСОБА_1 з викликом його на цей день на дві адреси, які були ним зазначені в позовній заяві були вручена 21 січня 2020 та 20 січня 2020 року.

Розгляд справи призначений на 30 січня 2020 року було знято розгляду у зв`язку розгляду у зв`язку з находженням судді в нарадчій кімнаті по справі за позовом ОСОБА_3 та відкладено на 02 березня 2020 року на 12-00 год. ( а.с.32,33).

Розгляд справи призначений на 02 березня 2020 року було знято розгляду у зв`язку з находженням судді в нарадчій кімнаті по кримінальній справі та відкладено на 02 квітня 2020 року на 10-00 год. ( а.с. 39).

Судова повістка, яка направлялася ОСОБА_1 з викликом його на цей день на адресу: АДРЕСА_1 була вручена 26 лютого 2020 року. (а.с 37).

02 квітня 2020 року розгляд справи не відбувся, сторони, учасники справи не з`явилися, судова повістка, яка направлялася ОСОБА_1 з викликом його на цей день на адресу: АДРЕСА_2 повернуся до суду без вручення, з відміткою на конверті «адресат не найден». Розгляд справи був відкладений на 06 травня 2020 року. 10-50 год.

Далі розгляд справи неодноразово відкладався у зв`язку із неявкою учасників справи, а саме 06 травня 2020 року відкладено на 06 липня 2020 року 14-30 год, з 06 липня 2020 року відкладено на 31 серпня 2020 року 14-00 год., з 31 серпня 2020 року відкладено на 21 жовтня 2020 року 10-00 год.

Відомості про отримання повісток на вказані дати позивачем ОСОБА_4 відсутні.

Як свідчать матеріали справи в судова повістка, яка направлялася ОСОБА_1 на адресу: АДРЕСА_1 з викликом його судове засіданні призначене на 21 жовтня 2021 року повернулася до суду без вручення, з відміткою на конверті «інші причини, що не дали змогу виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення».

З матеріалі справи вбачається, що в судові засідання, призначені на 07 грудня 2020 та 25 січня 2021 року позивач взагалі не повідомлявся.

З довідки, підписаною Керівником апарату Дзержинського районного суду від 02 грудня 2020 року вбачається, що станом на 02 грудня 2020 року всі знаки поштової оплати використано повністю, у зв`язку з чим не можливо здійснити направлення поштової кореспонденції, судових повісток, прийнятих процесуальних рішень та іншої кореспонденції, яка стосується діяльності суду.(а.с 78)

За таких обставин беззаперечно встановлено, що позивач належним чином не був повідомлений в судові засідання призначені на 07 грудня 2020 року та 25 січня 2021 року.

Крім того, судова колегія бере до уваги той факт, що постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» первісно з 12 березня 2020 року по 22 травня 2020 року на всій території України запроваджено карантин з метою запобігання поширенню захворювання COVID-19.

У подальшому постановою Кабінету Міністрів України від 22 травня 2020 року №292 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» карантин продовжено до 31 липня 2020 року.

Рішенням Ради суддів України № 19 від 17 березня 2020 року та рішенням Вищої ради правосуддя від 26 березня 2020 року № 880/0/15-20 «Про доступ до правосуддя в умовах пандемії гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» з метою попередження та запобігання поширенню інфекційних хвороб, захисту життя та здоров`я громадян, суддів і працівників апарату суду, враховуючи винятковість та особливу небезпеку вказаної ситуації, розроблено рекомендації щодо встановлення особливого режиму роботи судів України задля убезпечення населення України від поширення гострих респіраторних захворювань та коронавірусу СОVID-19, який віднесено до особливо небезпечних інфекційних хвороб.

Зокрема, рекомендовано учасникам судових засідань подавати до суду заяви про розгляд справ у їх відсутності за наявними в справі матеріалами; утриматися від відвідування приміщення суду, особливо за наявності захворювання.

Також колегія суддів зазначає, що у пункті 3 розділу ХІІ «Прикінцевих положень» ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року № 540 - ІХ зазначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 2,84, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

17 липня 2020 року набрав чинності Закон України від 18 червня 2020 року № 731 - ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)».

Згідно з вказаним Законом пункт 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2017 р., № 48, ст. 436) викладено в такій редакції:

"3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином".

Процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540 - IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20 - денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

З урахуванням викладених обставин, у суду першої інстанції не було підстав для залишення зустрічного позову ОСОБА_1 без розгляду з підстав п.3) ч.1 ст.257 ЦПК України.

Отже доводи апеляційної скарги щодо безпідставності залишення позову без розгляду слід визнати обґрунтованими.

Відповідно п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин, ухвала винесена з порушенням норм процесуального права, а тому підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 379, 382 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 25 січня 2021 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку тільки в випадках передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий Н.П. Пилипчук

Судді С.С. Кругова

О.Ю. Тичкова