Справа № 761/2750/19
Провадження № 2/752/896/21
У Х В А Л А

іменем України

10 лютого 2021 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Хоменко В.С.

при секретарі Павлюх П.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», третя особа: ОСОБА_3 про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності, виключення запису з реєстраційної книги, -

В С Т А Н О В И В:

18.04.2019 року по зазначеній справі відкрито провадження та призначено підготовче засідання (а.с. 36-37).

Позивачі, будучи належним чином повідомлені про дату та час розгляду справи, в підготовче засідання 09.09.2020 не з`явились, на адресу суду направили клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із погіршенням самопочуття та з метою уникнення можливих ризиків пов`язаних із розповсюдженнями COVID - 19 (а.с. 65).

Підготовче засідання було відкладено на 10.02.2021 року, про що позивачі були завчасно повідомлені повісткою (а.с. 71).

Однак, у підготовче засідання призначене на 10.02.2021 року належним чином повідомлені позивачі повторно не з`явились, на адресу суду направили клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із погіршенням самопочуття та з метою уникнення можливих ризиків пов`язаних із розповсюдженнями COVID - 19.

Представник відповідача та третя особа у підготовче засідання не з`явились, про день, час та місце підготовчого засідання повідомлялись належним чином, причини неявки не повідомлені.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналогічні положення містить також ч. 5 ст. 223 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

ЄСПЛ в рішенні від 07.07.1989 року в справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як зазначено у постанові ВС від 22.05.2019 року в справі № 310/12817/13 процесуальний закон не вказує на необхідності врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Отже, суд з врахуванням викладеного, приймаючи до уваги те, що позивачі повторно не з`явились у підготовче засідання, надавали клопотання про відкладення розгляду справи, а в-подальшому, ними не надано підтвердження поважності причин неявки, також позивачами не надано заяв про розгляд справи за їх відсутності, суд надходить до висновку про те, що позов підлягає залишенню без розгляду.

Також, суд звертає увагу на те, що відповідно до постанови КМУ від 22.07.2020 року №641, «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», з першого серпня 2020 року запроваджено адаптивний карантин, що не перешкоджало явки позивачів у підготовчі засідання.

Частиною 2 ст. 257 ЦПК України передбачено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно. Отже, за обставин цієї справи право позивача на доступ до правосуддя буде забезпеченим саме шляхом повторного подання до суду відповідної позовної заяви.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що одним із принципів цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи, що передбачено п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України, тому учасникам судового розгляду слід належним чином виконувати усі свої процесуальні обов`язки для забезпечення реалізації вказаного принципу.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 257, 352, 353 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», третя особа: ОСОБА_3 про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності, виключення запису з реєстраційної книги - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а особами, які не були присутні при її оголошенні, протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.С. Хоменко