КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/824/3621/2021 Головуючий у ІІ інстанції Таргоній Д.О.
УХВАЛА

16 червня 2021 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Таргоній Д.О.,

суддів: Голуб С.А., Ігнатченко Н.В.,

за участі секретаря Тимошевської С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві клопотання ОСОБА_1 про призначення судової будівельно-технічної експертизи по справі за апеляційними скаргами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Києво-Святошинського районного суду міста Києва від 22 жовтня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ будинковолодіння, що є у спільній частковій власності та припинення спільної часткової власності та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності,

УСТАНОВИВ:

у серпні 2019 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з даним позовом. Свої вимоги мотивувала тим, що вона є власником Ѕ частки житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 30 травня 2019 року за реєстровим номером №445, посвідченого Плахотньою О.Г. приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області та договору про зміну розміру часток у спадщині від 06 лютого 2019 року, посвідченого Плахотньою О.Г. приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області, за реєстровим номером 14.

Інша частина будинковолодіння належить ОСОБА_2 .

Оскільки будинковолодіння є спільною частковою власністю сторін, дані обставини перешкоджають позивачу в повній мірі здійснювати своє право власності, так як сторони є особами різного віку та різних поглядів на життя.

На підставі викладеного просила суд ухвалити рішення, яким припинити право спільної часткової власності на будинковолодіння та поділити в натурі будинковолодіння в АДРЕСА_1 на два окремих будинки; визнати за нею та відповідачем право власності на визначені приміщення будинковолодіння, а саме:

- визнати за ОСОБА_1 право власності на частину житлового будинку як на окреме будинковолодіння в АДРЕСА_1 , що складається з наступних приміщень: кухня 1-1 площею 13,2 кв. м., житлова кімната 1-2 площею 12,6 кв. м., житлова кімната 1-3 площею 12,4 кв. м., загальною площею 38,2 кв. м., житловою - 25,0 кв. м. та надвірних будівель і споруд, а саме: сарай-літня кухня літ. «Б», погріб під літ. «Б», вбиральня літ. «Е», Ѕ частину огорожі №2-4, Ѕ частина колодязя літ. «М» (у спільному користуванні з відповідачкою, ОСОБА_2 ).;

- визнати за ОСОБА_2 право власності на частину житлового будинку як на окреме будинковолодіння в АДРЕСА_1 , що складається з наступних приміщень: веранда 1-4 площею 7,6 кв. м., кухня 1-5 площею 5,3 кв. м., коридор 1-6 площею 4,2 кв. м., житлова кімната 1-7 площею 12,4 кв. м., житлова кімната 1-8 площею 12,6 кв. м., загальною площею 42,1 кв. м., житловою - 25,0 кв. м. та надвірних будівель і споруд, саме: В прибудова до «Б», гараж літ. «Г», «Д» прибудова до «Г», літній душ літ. «Ж», Ѕ частину огорожі №2-4, 1/2 І частина колодязя під літ. «М» (у спільному користуванні з ОСОБА_1 ).

Заперечуючи проти даного позову, відповідач ОСОБА_2 звернулась із зустрічною позовною заявою, в якій, посилаючись на наявність постійних конфліктів між сторонами, які унеможливлюють спільне володіння майном, просила суд ухвалити рішення, яким виділити в натурі частку ОСОБА_2 із майна, що є у спільній частковій власності ОСОБА_2 і ОСОБА_1 та поділити це майно в натурі, а саме:

- визнати право особистої приватної власності ОСОБА_2 на земельну ділянку площею 0,2372га за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :02:002:0033;

- визнати право особистої приватної власності ОСОБА_2 на земельну ділянку площею 0,0201га за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :02:002:0034;

- визнати право особистої приватної власності ОСОБА_2 на житловий будинок загальною площею 80,3 кв.м з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :02:002:0033;

- визнати право особистої приватної власності ОСОБА_1 на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ;

- припинити право спільної часткової власності ОСОБА_2 і ОСОБА_1 на майно: земельну ділянку площею 0,2372га за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :02:002:0033; земельну ділянку площею 0,0201га за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :02:002:0034; житловий будинок загальною площею 80,3 кв.м з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :02:002:0033; квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Рішенням Києво-Святошинського районного суду міста Києва від 22 жовтня 2020 року в задоволенні первісного та зустрічного позовів було відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 звернулась з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на невідповідність висновків суду встановленим по справі обставинам, неповноту з`ясування обставин, що мають значення по справі, порушення норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду Києво-Святошинського районного суду міста Києва від 22 жовтня 2020 року скасувати в частині відмови в задоволенні вимог за первісним позовом та ухвалити в цій частині нове судове рішення, про задоволення заявлених вимог.

Так, ОСОБА_1 в доводах апеляційної скарги зазначила, що, ухвалюючи рішення про відмову в задоволенні вимог за первісним позовом, суд першої інстанції зазначив, що стороною позивача не подано клопотання про призначення експертизи, без якої неможливо вирішити поставлену позивачем вимогу про поділ будинковолодіння. В той же час, суд не розглянув заявлене нею у позові клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи та не обґрунтував, чому позивач повинна була подавати ще одне, окреме клопотання, тоді як в цивільно-процесуальному законі така вимога відсутня.

Відповідач ОСОБА_2 також подала апеляційну скаргу, не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції в частині відмови в задоволенні зустрічного позову.

До апеляційної скарги ОСОБА_1 було додано клопотання про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи, яке позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_3 підтримали в судовому засіданні, просили суд поставити на вирішення експертів питання:

- Яка дійсна (ринкова) вартість житлового будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 80,3 кв.м., житловою площею - 50 кв.м., з господарськими будівлями і спорудами?

- Чи є технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва поділити в натурі належний на праві спільної часткової власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по Ѕ частці кожній, житловий будинок загальною площею 80,3 кв.м., житловою площею - 50 кв.м., з господарськими будівлями і спорудами, розташований за адресою: АДРЕСА_1 ? При наявності такої можливості надати варіанти такого поділу.

Представники відповідача ОСОБА_2 , в судовому засіданні проти задоволення такого клопотання заперечували, звертаючи увагу суду апеляційної інстанції на ту обставину, що воно подано з порушенням строків, визначених процесуальним законом для подання суду доказів. Крім того, питання, зазначені у клопотанні від 28.12.2020 року значно відрізняються від тих питань, які позивач просила поставити на вирішення експертизи у клопотанні, що міститься в позовній заяві.

Зваживши доводи клопотання, заслухавши думку учасників справи, вивчивши письмові матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Клопотання про забезпечення доказів шляхом призначення судової будівельно-технічної експертизи обґрунтоване тим, що ОСОБА_1 не може надати докази, які б стали правовою підставою для справедливого поділу в натурі спірного житлового будинку між співвласниками.

Зазначає, що для встановлення обставин для здійснення відповідного поділу в натурі необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, тобто є необхідність в проведенні будівельно-технічної експертизи.

Відповідно до вимог статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ч. 3 ст. 367 ЦПК України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Обґрунтовуючи клопотання, позивач та її представник зазначили про те, що відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції звернув увагу, що стороною позивача не подано клопотання про призначення експертизи, без якої неможливо вирішити поставлену позивачем вимогу про поділ будинковолодіння. В той же час, клопотання про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи позивачем було заявлено у тексті самої позовної заяви, на що суд першої інстанції уваги не звернув.

Зазначені доводи суд апеляційної інстанції вважає обґрунтованими з огляду на таке.

У відповідності до положень чч. 1, 2, 4 ст. 83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Звертаючись до суду із позовною заявою, ОСОБА_1 у тексті прохальної частини позову виклала клопотання про призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи, на вирішення якої просила поставити питання:

- Визначити дійсну вартість будинку, надвірних будівель і споруд, що знаходяться по АДРЕСА_1 ;

- Чи можливий розподіл будинковолодіння АДРЕСА_1 по 1/2 частині кожній із сторін по справі. При наявності такої можливості надати варіанти такого розподілу;

- Якщо при розподілі житлового будинку є переобладнання, то чи є при цьому порушення несучих стін та вартість такого переобладнання.

В ухвалі від 11.06.2020 року, вирішуючи питання про закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду в порядку загального позовного провадження, суд першої інстанції зазначив, що у підготовчому судовому засіданні учасники додаткових клопотань про витребування доказів в порядку, встановленому ЦПК України, не заявили, не подали до суду відповідні заяви та не заперечували щодо призначення справи до судового розгляду на підставі наявних у справі доказів.

В той же час, з матеріалів справи вбачається, що клопотання позивача про призначення судової будівельно-технічної експертизи, заявлене у позові, на обговорення судом не було поставлене та не знайшло свого вирішення.

Таким чином, в порушення п. 7,8 ч. 1 ст. 197 ЦПК України, суд першої інстанції не з`ясував, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові, не вирішив питання про витребування чи забезпечення доказів, про призначення у справі експертизи.

Зазначені обставини на думку колегії суддів апеляційного суду є поважними причинами для подання позивачем відповідного клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи до суду апеляційної інстанції.

Згідно із частиною першою статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цим самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Ураховуючи предмет позову, пояснення сторін, а також, що судом першої інстанції експертиза не призначалася, апеляційний суд уважає, що наявні всі підстави для задоволення клопотання позивачапро призначення експертизи з метою з`ясування спірних питань, які потребують спеціальних знань.

Відповідно ч.1 ст. 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Ухвала, що викладається окремим документом, складається з мотивувальної частини із зазначенням мотивів, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу (п. 3 ч. 1 ст. 260 ЦПК України).

Призначення та проведення експертизи у цивільному судочинстві регулюється ст.ст. 103-113 ЦПК України, Законом України "Про судову експертизу" від 25 лютого 1994 року №4038-XII та Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, яка затверджена наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5.

Відповідно до ст.1 Закону України "Про судову експертизу" визначено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Отже, діючим цивільним процесуальним законодавством передбачено, що експертиза у справі призначається судом у разі необхідності з`ясування фактичних обставин, що становлять предмет доказування. Також за змістом вказаних норм кожна сторона має право надавати суду докази на підтвердження обставин, на які вони посилаються, обставин, для з`ясування яких необхідні спеціальні знання - висновки експертизи. У разі, якщо у сторони відсутня можливість самостійно надати висновок, відповідна сторона вправі заявити перед судом клопотання про призначення відповідної експертизи.

З матеріалів справи вбачається, що предметом спору є поділ будинковолодіння, що є у спільній частковій власності, між співвласниками в натурі у відповідності до їх часток (по 1/2), а також припинення спільної часткової власності.

Таким чином, визначення вартості спірного майна, вирішення питання можливості поділу його в натурі, а також визначення варіантів можливого поділу будинковолодіння між співвласниками мають суттєве значення для вирішення спору, оскільки безпосередньо стосуються предмету спору.

Відповідно до вимог частини четвертої статті 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Частиною п`ятою статті 103 ЦПК України визначено, що учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Враховуючи конкретні обставин справи та виходячи безпосередньо із позовних вимог , заявлених ОСОБА_1 у первісному позові, колегія суддів вважає правильним поставити на вирішення експерта такі питання:

- Визначити дійсну вартість будинку, надвірних будівель і споруд, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

- Чи є технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва здійснити розподіл в натурі будинку з надвірними будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_1 між співвласниками по Ѕ частині (з можливим відхиленням від ідеальних часток за умови визначення розміру грошової компенсації відступу від ідеальної частки)? Вказати можливі варіанти такого розподілу.

Крім того, враховуючи можливість визначення експертом варіантів поділу будинку між співвласниками із проведенням певних переобладнань, колегія суддів вважає правильним також поставити перед експертом такі питання:

- Чи потребують втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування переобладнання житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 при розподілійого в натуріпо Ѕ частині між співвласниками?

- Яка вартість необхідних переобладнань для ізольованого користування виділеними частинами житлового будинку, відповідно до запропонованих варіантів для кожної із сторін?

Таким чином, для повного та об`єктивного з`ясування обставин справи, що потребують спеціальних знань, забезпечення процесуальних прав сторін по справі, колегія суддів вважає за необхідне призначити по справі судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судової експертизи (КНДІСЕ) (03057, місто Київ, вулиця Смоленська, будинок 6), поставивши на розгляд експерта заявлені заявником ОСОБА_1 питання, дещо їх змінивши та додавши визначені судом.

Керуючись ст.ст. 103, 104, 368 ЦПК України, -,

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 задовольнити.

Призначити у справі судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (КНДІСЕ) (03057, місто Київ, вулиця Смоленська, будинок 6).

На вирішення експертизи поставити питання:

1.Визначити дійсну вартість будинку, надвірних будівель і споруд, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

2. Чи є технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва здійснити розподіл в натурі будинку з надвірними будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_1 між співвласниками по Ѕ частині (з можливим відхиленням від ідеальних часток за умови визначення розміру грошової компенсації відступу від ідеальної частки)? Вказати можливі варіанти такого розподілу.

3. Чи потребують втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування переобладнання житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 при розподілійого в натуріпо Ѕ частині між співвласниками?

4. Яка вартість необхідних переобладнань для ізольованого користування виділеними частинами житлового будинку, відповідно до запропонованих варіантів для кожної із сторін?

Суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

У розпорядження експертів надати матеріали цивільної справи №369/10947/19, провадження 22-ц/824/3621/2021.

Обов`язок по оплаті експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) .

Роз`яснити сторонам положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя-доповідач Таргоній Д.О.

Судді: Голуб С.А.

Ігнатченко Н.В.