ПОСТАНОВА

Іменем України

04 лютого 2021 року м. Кропивницький

справа № 387/640/20

провадження № 22-ц/4809/382/21

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Мурашка С.І. (головуючий, суддя-доповідач), Голованя А.М., Карпенка О.Л.

за участі секретаря Тимошенко Т.О.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідачі Товариство з обмеженою відповідальністю «НАФТОГАЗТРЕЙД-АГРО», Головне управління Держгеокадастру у Кіровоградській області,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому цивільну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «НАФТОГАЗТРЕЙД-АГРО» на ухвалу Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 27 листопада 2020 року у складі судді Майстер І. П. і

В С Т А Н О В И В:

В липні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «НАФТОГАЗТРЕЙД-АГРО» (далі ТОВ «НАФТОГАЗТРЕЙД-АГРО»), Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області (далі ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області) та з урахуванням заяви про зміну предмету позову просив скасувати державну реєстрацію договору оренди землі, укладеного між ним та ТОВ «НАФТОГАЗТРЕЙД-АГРО», яка вчинена 05.11.2012 Відділом Держкомзему у Добровеличківському районі Кіровоградської області під № 04795, щодо земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:0442, площею 3,48 га, яка розташована на території Добровеличківської селищної ради Кіровоградської області.

Позовна заява мотивована тим, що позивачу на праві приватної власності належить земельна ділянка площею 3,48 га, кадастровий номер :02:000:0442, розташована на території Липнязької сільської ради Добровеличківського району Кіровоградської області.

Вказана земельна ділянка на підставі усної домовленості перебувала в оренді у ТОВ " Нафтогазтрейд-Агро ".

У 2018 позивач виявив бажання скористатися своїм правом власності на земельну ділянку та повернути земельну ділянку у своє користування, проте, відповідач відмовився передавати земельну ділянку позивачу, посилаючись на нібито укладений між ними раніше договір оренди землі строком на 10 років.

Згодом позивач дізнався, що договір оренди землі зареєстрований у відділі Держкомзему у Добровеличківському районі 05.11.2012 за №04795 .

З огляду на те, що волевиявлення на укладення зазначеної угоди позивач не мав, вказаний правочин не підписував, вважає, що є підстави для скасування державної реєстрації договору оренди землі.

Ухвалою Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 27 листопада 2020 року у справі призначено судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Кіровоградського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.

На вирішення експертам поставлено запитання чи виконаний підпис від імені орендодавця ОСОБА_1 у договорі оренди землі, який зареєстрований 05.11.2012 відділом Держкомзему у Добровеличківському районі Кіровоградської області під № 04795 щодо земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:0442, площею 3,48 га, яка розташована на території Добровеличківської селищної ради Кіровоградської області?

Надано для проведення експертизи матеріали цивільної справи №387/640/20, номер провадження у справі 2/387/397/20 в якій наявні: документи з вільними зразками підписів позивача (квитанція № 085 від 01.10.2019; акт прийому передачі автомобіля від 29.09.2007; поліс №АО/3815456; поліс №АМ/ 6711220; договір №58 про надання населенню житлово-комунальних послуг від 20.12.2006; договір купівлі-продажу автомобіля № 4527 від 29.09.2007; додаток №1 до договору купівлі-продажу автомобіля № 4527 від 29.09.2007; посвідчення №602 ВАТ "Кіровоградобленерго") документи з умовно-вільними зразками підписів позивача ( розписка про отримання пам`ятки, розписка про отримання ухвали); документи з експериментальними зразками підписів позивача.

Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

В апеляційній скарзі ТОВ «НАФТОГАЗТРЕЙД-АГРО» просить скасувати ухвалу Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 27 листопада 2020 року в частині доручення проведення судової експертизи експертам Кіровоградського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України та надання для проведення експертизи документів з вільними зразками підписів позивача, а саме: квитанції № 085 від 01.10.2019, договору № 58 про надання населенню житлово-комунальних послуг від 20.12.2006, та ухвалити в цій частині нове рішення, яким доручити проведення судової почеркознавчої експертизи у даній справі Кропивницькому відділенню Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, надати для проведення експертизи матеріали цивільної справи № 387/640/20, провадження № 2/387/397/20 в якій наявні: документи з вільними зразками підписів позивача (акт прийому-передачі автомобіля від 29.09.2007; поліс № АО/3815456; поліс № АМ/6711220; договір купівлі продажу автомобіля № 4527 від 29.09.2007; додаток № 1 до договору купівлі продажу автомобіля № 4527 від 29.09.2007; посвідчення № 602 ВАТ «Кіровоградобленерго»), документи з умовно-вільними зразками підписів позивача (розписка про отримання пам`ятки, розписка про отримання ухвали), документи з експериментальними зразками підписів позивача.

В іншій частині ухвала суду першої інстанції не оскаржується.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції порушено вимоги пункту 1.6. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) та вимоги пункту 1.5. Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення удових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5).

Зокрема, Кіровоградська область відноситься до регіональної зони обслуговування Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, а проведення судових експертиз в Кіровоградській області забезпечує Кропивницьке відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Оскаржуваною ухвалою суд першої інстанції доручив проведення судової почеркознавчої експертизи не Кропивницькому відділенню Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, а Кіровоградському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України.

При цьому, в ухвалі не зазначені мотиви (обставини), що зумовлюють неможливість або недоцільність проведення експертизи саме в Кропивницькому відділенні Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

В якості вільних зразків досліджуваного підпису, в оскаржуваній ухвалі зазначено квитанцію № 085 від 01.10.2019 та договір № 58 про надання населенню житлово-комунальних послуг від 20.12.2006.

Відповідач вважає, що вказані документи не можуть бути використані в якості документів, що містять вільні зразки підпису ОСОБА_1 , оскільки дати їх складання (01.10.2019 та 20.12.2006) значно віддалені від дати виконання досліджуваного підпису.

Оскільки ухвала суду першої інстанції оскаржується в частині доручення проведення судової експертизи експертам Кіровоградського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України та надання для проведення експертизи документів з вільними зразками підписів позивача, а саме: квитанції № 085 від 01.10.2019 та договору № 58 про надання населенню житлово-комунальних послуг від 20.12.2006, суд апеляційної інстанції згідно зі статтею 367 ЦПК України в іншій частині її не переглядає.

Від адвоката Глазкова А. С., який представляє інтереси ОСОБА_1 , надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить залишити без змін ухвалу суду першої інстанції та відмовити в задоволенні апеляційної скарги.

В судовому засіданні апеляційного адвокат Глазков А. С., який представляє інтереси ОСОБА_1 , заперечував проти доводів апеляційної скарги.

Представники ТОВ «НАФТОГАЗТРЕЙД-АГРО» та ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялись належним чином, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень з судовими повістками.

Відповідно до положень частини першої статті 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Оскільки учасники справи про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, суд вирішив розглянути справу без їх участі, що відповідає положенням статті 372 ЦПК України.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення у встановлених статтею 367 ЦПК України межах, суд вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення з огляду на таке.

Одним з елементів верховенства права є дотримання прав людини, зокрема права сторони спору на представлення її позиції та права на справедливий судовий розгляд (пункти 41 і 60 Доповіді «Верховенство права», схваленої Венеційською Комісією на 86-му пленарному засіданні, м. Венеція, 25-26 березня 2011 року).

Рівність сторін передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу та докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини у справі «Домбо Бегеер Б. В. проти Нідерландів» («Dombo Beheer B. V. v. the Netherlands») від 27 жовтня 1993 року, заява № 14448/88, § 33).

Частиною першою статті 2 ЦПК України встановлено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб.

Відповідно до пункту четвертого частини п`ятої статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях

Отже, обов`язку сторони довести обставини, які мають значення для справи та на які вона посилається, право подавати докази, кореспондує обов`язок суду сприяти реалізації цих прав і обов`язків.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів (ч.1, п. 2 ч. 2 ст. 76 ЦПК України).

Порядок призначення експертизи судом регулюється § 6 глави 5 розділу І ЦПК України.

За приписами статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд.

Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про судову експертизу» (далі Закон) судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, їх територіальні філії, експертні установи комунальної форми власності, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.

До державних спеціалізованих установ належать:

-науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України;

-науково-дослідні установи судових експертиз, судово-медичні та судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України;

-експертні служби Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства оборони України, Служби безпеки України та Державної прикордонної служби України.

Згідно частини першої статті 104 ЦПК України експертиза призначається ухвалою суду, де зазначаються: підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

За змістом частини першої статті 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням.

При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання.

При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів (частина третя статті 107 ЦПК України).

Відповідно до пункту першого частини першої статті 13 Закону України «Про судову експертизу» незалежно від виду судочинства судовий експерт має право подавати клопотання про надання додаткових матеріалів, якщо експертиза призначена судом або органом досудового розслідування або ознайомлюватися з матеріалами справи, що стосуються предмета судової експертизи.

Аналізуючи наведені норми, суд приходить до висновку, що у випадку призначення експертизи судом, експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а у випадку відсутності такої згоди, експертну установу визначає суд.

Також, учасники справи при вирішенні клопотання про проведення експертизи, мають право висловити свою думку, щодо того які матеріали справи повинні надаватись судом для проведення експертизи, проте перелік документів, які надаються, визначає саме суд.

Зі змісту оскаржуваної ухвали вбачається, що в судовому засіданні суду першої інстанції сторона позивача заявила клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи, проведення якої просила доручити експертам Кіровоградського НДЕКЦ МВС України.

В той же час, представник відповідача та представник співвідповідача в підготовче судове засідання не з`явилися, про день, час та місце слухання справи повідомлені вчасно належним чином, заперечень суду не надали.

Виходячи з наведеного, суд першої інстанції в межах наданим цивільним процесуальним законом повноважень, призначаючи у справі судову почеркознавчу експертизу, доручив її проведення експертам Кіровоградського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України та визначив перелік матеріалів з вільними зразками підписів, які надаються для проведення експертизи.

У випадку необхідності, судовий експерт, який проводить експертизу, може подати до суду клопотання про надання додаткових матеріалів для проведення експертизи.

Сторона відповідача, яка подала апеляційну скаргу, не була позбавлена можливості заперечувати проти обраної стороною позивача експертної установи при розгляді клопотання про призначення експертизи в судовому засіданні суду першої інстанції та відповідно висловити думку щодо переліку матеріалів, які надаються експертній установі для її проведення.

З огляду на викладене, безпідставними є доводи апеляційної скарги про те, що суд першої інстанції неправильно визначився з експертною установою та переліком вільних зразків підписів.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції постановлена з дотриманням норм процесуального права і не може бути скасована з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

Статтею 375 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права

Доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновків суду першої інстанції та не дають підстави вважати оскаржувану ухвалу такою, що постановлена з порушенням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 374,375,376,381-384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «НАФТОГАЗТРЕЙД-АГРО» залишити без задоволення, а ухвалу Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 27 листопада 2020 року без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 10.02.2021.

Головуючий суддя С. І. Мурашко

Судді А. М. Головань

О. Л. Карпенко