11.02.21
Провадження 2/235/710/21
Справа 235/875/21
У Х В А Л А

11 лютого 2021 року м. Покровськ

Суддя Красноармійського міськрайонного суду Донецької області Філь О.Є.

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Краснолиманське» про стягнення заборгованості по заробітній платі з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, трьох відсотків річних від простроченої суми, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, -

В С Т А Н О В И В:

10 лютого 2021 року до Красноармійського міськрайонного суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Краснолиманське» про стягнення заборгованості по заробітній платі з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, трьох відсотків річних від простроченої суми, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Але позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України за наступних підстав:

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Велика Палата ВС, розглядаючи справу N 910/4518/16, погодилася з висновком ВСУ (справа N 226/168/15-ц від 30.11.2016 р.) щодо сплати судового збору при вирішенні спору про стягнення з роботодавця середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні. Так, вирішуючи питання по суті, Велика Палата ВС дійшла таких висновків:

- за змістом приписів статей 94, 116, 117 КЗпП та статей 1, 2 Закону "Про оплату праці" (N 108/95-ВР від 24.03.95 р.) середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу, який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури зарплати;

- пільга щодо сплати судового збору, передбачена п. 1 ч.1 статті 5 Закону "Про судовий збір" (N 3674-VI від 08.07.2011 р.), згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Отже, з позовних вимог про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку позивач від сплати судового збору не звільнений.

Згідно п/п 1, 2 п. 1 частини 2, частини 1 ст. 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VІ "Про судовий збір" за подання до суду фізичною особою заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня

календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду. Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2021 року встановлено у розмірі 2270,00 грн.

Отже, судовий збір за подання до суду даного позову про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, відповідно до чинного на момент звернення законодавства становить 1% ціни позову, але не менше 908,00 грн.

В зазначеному випадку позивач лише в мотивувальній частині позовної заяви (без окремого клопотання) просить відстрочити сплату судового збору, посилаючись на те, що неможливо порахувати середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні.

Тому позивачу необхідно сплатити судовий збір в мінімальному розмірі 908,00 грн та надати квитанцію про сплату судового збору.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Тому позивачу в позовній заяві необхідно зазначити розмір заборгованості по заробітній платі з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, який він просить стягнути, тобто просить визначити у рішенні.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Тому позивачу, враховуючи ненадання йому відповідачем довідки про заборгованість по заробітній платі, необхідно надати інші докази наявності такої заборгованості: копії табуляграм на підтвердження нарахування заробітної плати та копію виписки з банківського рахунку на підтвердження того, що зазначені суми не були перераховані відповідачем.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Краснолиманське» про стягнення заборгованості по заробітній платі з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, трьох відсотків річних від простроченої суми, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ним ухвали. Інакше заява буде повернута позивачу.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя :