Справа № 491/676/19
УХВАЛА

23 червня 2021 року Ананьївський районний суд Одеської області

в складі: головуючого судді - Желясков О.О.

за участю секретаря Гула О.Р.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Ананьїв Одеської області в режимі відеоконференції цивільну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАГРОСОЮЗ ЛТД» до ОСОБА_1 та Селянського (фермерського) господарства «ЗАДУМ» про визнання додаткової угоди укладеною,

В С Т А Н О В И В:

На розгляді в Ананьївському районному суді Одеської області перебуває цивільна справа за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАГРОСОЮЗ ЛТД» до ОСОБА_1 та Селянського (фермерського) господарства «ЗАДУМ» про визнання додаткової угоди укладеною.

Ухвалою суду від 19 вересня 2019 року у справі відкрито провадження, прийнято рішення про здійснення її розгляду за правилами загального позовного провадження.

При цьому, 21 липня 2020 року на адресу суду надійшло клопотання представника відповідача адвоката Вєлєва І.І. (Том справи №1 а.159), з якого вбачається, що відповідач ОСОБА_1 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в Республіці Молдова.

На підтвердження зазначеного факту до клопотання додано копію перекладу з румунської мови свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Службою цивільного стану м.Кишинів 18 січня 2019 року (Том справи №1 а.с.160), згідно якого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка с.Долинське Ананьївського району Одеської області померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Кишинів Республіки Молдова, про що складено акт про смерть №292 від 18 січня 2019 року.

23 червня 2021 року представники позивача у підготовче судове засідання не з`явилися.

Проте, на адресу суду 23 червня 2021 року надійшло клопотання представника позивача адвоката Гук В.С. (Том справи №2 а.с.28), в якому він просив суд відкласти проведення підготовчого судового засідання, у зв`язку з тим, що між позивачем та відповідачем С(Ф)Г «ЗАДУМ» ведуться перемовини щодо мирного вирішення справи, судове засідання призначене на 23 червня 2021 року провести без представника позивача.

Представники відповідача С(Ф)Г «ЗАДУМ» 23 червня 2021 року у підготовче судове засідання не з`явилися, проте на адресу суду надійшло клопотання представника зазначеного відповідача адвоката Вєлєва І.І. про проведення підготовчого судового засідання за відсутності представників відповідача С(Ф)Г «ЗАДУМ».

Розглядаю чи клопотання представника позивача про відкладення проведення підготовчого судового засідання, суд зазначає наступне.

Згідно частини 1 статті 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до частини 1 статті 197 ЦПК України підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи.

Поняття повідомлення у цивільному процесі наведено в частині 2 статті 128 ЦПК України, якою визначено, що суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Зі змісту наведених норм вбачається, що участь учасників справи у проведенні підготовчого засідання визнається законодавцем необов`язковою.

В свою чергу, підстави для відкладення проведення підготовчого судового засідання наведені в частині 2 статті 198 ЦПК України, якою визначено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Згідно частини 2 статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Проте, вивченням матеріалів справи, передбачених п.1 ч.2 ст.198, ч.2 ст.223 ЦПК України, підстав для відкладення підготовчого судового засідання.

Також, з матеріалів справи не вбачається обставин, які б свідчили про необхідність залучення на даному етапі розгляду справи третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача.

При цьому, пунктами 2 та 4 статті 197 ЦПК України до питань які вирішує суд у підготовчому судовому засіданні віднесено, зокрема, з`ясовування питання, чи бажають сторони укласти мирову угоду, передати справу на розгляд третейського суду або звернутися до суду для проведення врегулювання спору за участю судді, а також вирішення питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Слід звернути увагу на те, що згідно частини 7 статті 49 ЦПК України сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Тобто, не зважаючи на те, на якій стадії знаходиться розгляд справи, сторони не будуть позбавлені можливості урегулювати спірні правовідносини шляхом укладення мирової угод, у зв`язку з чим наведені представником позивача підстави для відкладення проведення підготовчого судового засідання, призначеного на 23 червня 2021 року, неможливо вважати беззаперечними.

Суд, враховуючи викладене, фактичні обставини справи, зокрема наявність відомостей про смерть відповідача фізичної особи, вважав за необхідне провести підготовче судове засідання, призначене на 23 червня 2021 року, за відсутності учасників справи, у зв`язку з чим в задоволенні клопотання представника позивача про відкладення зазначеного судового засідання було відмовлено, про що постановлено без видалення до нарадчої кімнати відповідну ухвалу.

У відповідно до положень частини 2 статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно частини 1 статті 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Водночас згідно пункту 7 частини 1 статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Зі змісту наведених норм вбачається, що дії суду в разі смерті фізичної особи, яка була стороною у справі залежать від того чи передбачаються спірні правовідносини правонаступництво.

Товариство з обмеженою відповідальністю «УКРАГРОСОЮЗ ЛТД» звернулося до суду з даною позовною заявою, в якій просить суд: 1) визнати недійсним договір оренди землі від 26 січня 2017 року, укладений між ОСОБА_1 та Селянським (фермерським) господарством «Задум» про оренду земельної ділянки площею 6,57 га з кадастровим номером :01:001:0361 право оренди земельної ділянки за яким зареєстровано у Державному реєстрі прав на нерухоме майно під записом 22395884 від 13 вересня 2017 року; 2) Визнати укладеною між ОСОБА_1 та ТОВ «УКРАГРОСОЮЗ ЛТД» додаткову угоду про поновлення договору оренди землі від 1 жовтня 2007 року про оренду земельної ділянки з кадастровим номером :01:001:0361.

З наведених вимог та матеріалів справи вбачається, спірні правовідносини стосуються земельної ділянки, яка належить ОСОБА_1 , зокрема права на її оренду.

Правонаступництво у разі смерті фізичної особи впорядковано Книгою шостою Цивільного кодексу України.

Так, статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

При цьому, статтею 1218 ЦК України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частиною 1 статті 1225 ЦК України визначено, що право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення.

Згідно частини 4 статті 32 Закону України «Про оренду землі» визначено, що перехід права власності на орендовану земельну ділянку до іншої особи (у тому числі в порядку спадкування), реорганізація юридичної особи-орендаря не є підставою для зміни умов або припинення договору, якщо інше не передбачено договором оренди землі.

Реченням 2 частини 2 статті 33 Закону України «Про оренду землі» визначено, що у разі смерті орендодавця до закінчення строку дії договору оренди землі орендар, який має намір скористатися переважним правом на укладення договору оренди землі на новий строк, зобов`язаний повідомити про це спадкоємця земельної ділянки протягом одного місяця з дня, коли йому стало відомо про перехід права власності на земельну ділянку.

Зі змісту наведених норм вбачається, що спірні правовідносини допускають правонаступництво.

При цьому, реалізація права на спадкування впорядкована Главою 78 ЦК України.

Так, згідно частини 1 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Частинами 3 статті 1268 та 1 статті 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно частини 1 статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини 1 статті 1272 ЦК України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Частиною 1 статті 1296 ЦК України визначено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Згідно частини 1 статті 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Зі змісту наведеної норми вбачається, що при спадкуванні земельної ділянки, як об`єкта нерухомого майна, звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини та отримання свідоцтва про право на спадщину є обов`язком спадкоємця.

Відповідно до пункту 1 Порядку державної реєстрації заповітів і спадкових договорів у Спадковому реєстрі, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 травня 2011 року №491, пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 14 липня 1999 року №1272 «Про державне підприємство «Інформаційний центр» Міністерства юстиції» та з метою створення єдиної системи обліку заповітів, спадкових договорів, заведених спадкових справ та виданих свідоцтв про право на спадщину Наказом Міністерства юстиції України від 7 липня 2011 року №1810/5 затверджено «Положення про Спадковий реєстр» (далі Положення).

Пунктом 1.1 Положення визначено, що це Положення установлює порядок ведення й користування Спадковим реєстром, внесення до нього відомостей про заповіти та спадкові договори, посвідчені в Україні, а за бажанням заповідача - посвідчені (складені та/або прийняті на зберігання) і зареєстровані в іноземних державах згідно з Конвенцією про запровадження системи реєстрації заповітів (далі - Конвенція), про заведені спадкові справи та видані свідоцтва про право на спадщину, а також надання інформації з нього.

Згідно підпункту 1.3.1 пункту 1.3 Положення реєстраторами Спадкового реєстру (далі - Реєстратор) є, зокрема, Державні нотаріальні контори, державні нотаріальні архіви, приватні нотаріуси, що мають доступ до Спадкового реєстру через інформаційну мережу Мін`юсту щодо посвідчених заповітів, спадкових договорів, а також змін до них, скасування заповітів та розірвання спадкових договорів, заведених спадкових справ та виданих свідоцтв про право на спадщину.

Зі змісту наведеної норми вбачається, що спадкові справи заведені на майно померлих, а також видані свідоцтва про право на спадщину підлягають реєстрації у Спадковому реєстрі, яку забезпечують, зокрема державні нотаріальні контори.

Згідно підпункту 2.2.3 Положення Реєстратором до Спадкового реєстру вносяться відомості про заведену спадкову справу щодо видачі свідоцтва про право на спадщину: відомості про спадкоємця (спадкоємців) для: фізичних осіб - прізвище, ім`я та по батькові (за наявності); резидент (нерезидент), реєстраційний номер облікової картки платника податків згідно з Державним реєстром фізичних осіб - платників податків або причина його відсутності, черга спадкоємця за законом, ступінь споріднення, місце проживання або місцеперебування.

Отже вразі звернення спадкоємців ОСОБА_1 за отриманням свідоцтва про право на спадщину така інформація має містить в Спадковому реєстрі.

Державною нотаріальною конторою, юрисдикція якої поширюється на територію колишнього Ананьївського району Одеської області є Ананьївська районна державна нотаріальна контора, що підтверджується відомостями з Єдиного реєстру нотаріусів, доступними у вільному доступі за адресою в мережі Інтернет ІНФОРМАЦІЯ_3

Згідно частини 2 статті 13 ЦПК України збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Частиною 7 статті 81 ЦПК України визначено, що суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до частини 1 статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

При цьому, з урахуванням істотного значення для вирішення справи, зокрема встановлення наявності правонаступників відповідача ОСОБА_1 у спірних правовідносинах, що прямо впливає на подальший розгляд справи суд вважає за необхідне витребувати в Ананьївській районній державній нотаріальній конторі інформацію щодо наявності заведеної спадкової справи на майно померлої ОСОБА_1 , а також щодо наявності спадкоємців померлої, які отримали свідоцтво про право на спадщину.

Крім того, згідно пункту 1 частини 1 статті 251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 253 ЦПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктами 1, 3 частини першої статті 251 цього Кодексу, - до залучення до участі у справі правонаступника чи законного представника.

Враховуючи те, що положення п.1 ч.1 ст.251 встановлюють імперативно обов`язок суду зупинити провадження у справі в разі смерті фізичної особи, яка була стороною у справі, суд приходить до висновку, що провадження у справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАГРОСОЮЗ ЛТД» до ОСОБА_1 та Селянського (фермерського) господарства «ЗАДУМ» про визнання додаткової угоди укладеною, має бути зупинено до встановлення спадкоємців ОСОБА_1 , які прийняли її спадщину, та залучення їх до участі у справі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.76, 77, 81, 84, 251, 258, 260, 261 ЦПК України суд -

П О С Т А Н О В И В:

Витребувати з Ананьївської районної державної нотаріальної контори Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (66400, Ананьївський р., м. Ананьїв, вул. Героїв України, 42/1, тел.: (04863) 2-15-35, 4-05-19), інформацію щодо наявності в Спадковому реєстрі відомостей про заведені спадкові справи на майно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки с.Долинське Ананьївського району Одеської області, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Кишинів Республіки Молдова, про що складено акт про смерть №292 від 18 січня 2019 року, а також видані свідоцтва про право на спадщину ОСОБА_1 в разі їх наявності.

За наявності в Ананьївській районній державній нотаріальній конторі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) заведеної спадкової справи на майно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки с.Долинське Ананьївського району Одеської області, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Кишинів Республіки Молдова, про що складено акт про смерть №292 від 18 січня 2019 року, витребувати її належним чином завірену копію.

Копію цієї ухвали направити до Ананьївської районної державної нотаріальної контори Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) для виконання.

Ухвалу суду виконати в строк до «02» серпня 2021 року.

Провадження у справі зупинити на підставі п.1 ч.1 ст.251 ЦПК України до залучення до участі у справі правонаступника чи законного представника ОСОБА_1 .

Копію ухвали для відому направити учасникам справи.

Роз`яснити, що відповідно до ст.84 ЦПК України, будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази. У разі неподання учасником справи з неповажних причин або без повідомлення причин доказів, витребуваних судом, суд залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання, а також яке значення мають ці докази, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у його визнанні, або може здійснити розгляд справи за наявними в ній доказами, або, у разі неподання таких доказів позивачем, - також залишити позовну заяву без розгляду.

Ухвала суду, окремо від рішення суду, оскарженню не підлягає, заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає чинності з моменту підписання її суддею.

Суддя Желясков О.О.