печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2021 року Печерський районний суд м. Києва

суддя Батрин О.В.

секретар Габрись О.М.,

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1

відповідач 1: ОСОБА_2

відповідач 2: ОСОБА_3

відповідач 3: ОСОБА_4

третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Татарова О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача 3 ОСОБА_4 - ОСОБА_5 про скасування заходів забезпечення позову,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання представника відповідача 3 ОСОБА_4 - ОСОБА_5 про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 07 червня 2021 року у справі № 757/50206/20-ц, а саме арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка на праві приватної власності належить ОСОБА_4 .

Клопотання мотивоване тим, що питання про вжиття заходів забезпечення позову, шляхом накладення арешту на квартиру вже вирішено судом, аналогічну заяву позивача - задоволено та накладено арешт на майно заявника. Однак, зазначену ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 26.01.2021 переглянуто та скасовано постановою Київського апеляційного суду від 01.06.2021, згідно з якою ухвалено нове рішення, яким у задоволенні заяви позивача про забезпечення позову відмовлено, оскільки судом порушено норми процесуального права.

Так, за своїми підставами та змістом та підставами ухвали Печерського районного суду від 26.01.2021, яка є скасованою, та від 07.06.2021 є ідентичними, а отже наявні підстави для скасування встановлених судом заборон.

Крім того, представник відповідача зазначає про те, що заходи забезпечення не співмірні з позовними вимогами та не відповідають предмету спору, оскільки визнання недійсним договору дарування є позовними вимогами немайнового характеру. Таке рішення не підлягає примусовому виконанню, а тому відсутні підстави вважати, що незабезпечення позову в обраний позивачем спосіб, може ускладнити чи унеможливити виконання рішення в майбутньому.

У судовому засіданні представник відповідача-3 ОСОБА_4 - ОСОБА_5 клопотання підтримав у повному обсязі, просив його задовольнити та скасувати заходи забезпечення позову у вигляді арешту квартири.

Представники позивача ОСОБА_6 та ОСОБА_7 заперечили щодо задоволення клопотання, просили відмовити у його задоволенні.

Інші учасники справи до судового засідання не з`явилися, тому суд розглянув вказане клопотання за їх відсутності.

Заслухавши доводи сторін, дослідивши матеріали справи суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви про скасування заходів забезпечення позову, виходячи з такого.

Відповідно до ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Згідно з п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою суду від 26.01.2021 року забезпечено позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Татарова О.В. про визнання правочину недійсним, скасування та поновлення запису про реєстрацію права власності, шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , яка на праві приватної власності належить ОСОБА_4 .

Ухвалою суду від 02.04.2021 ОСОБА_4 залучено в якості співвідповідача до розгляду справи.

Разом з тим, постановою Київського апеляційного суду від 01 червня 2021 року у справі № 757/50206/20-ц ухвалено рішення про скасування ухвали суду від 26.01.2021 про забезпечення позову у зв`язку з тим, що відповідача 3 ОСОБА_4 (власника квартири АДРЕСА_1 ) залучено до участі у справі після постановлення судом оскаржуваної ухвали, а арешт, може бути накладено на майно особи відповідача, а не іншої особи, до якої позовні вимоги на момент винесення ухвали про забезпечення ще не заявлено.

Проте, після скасування заходів забезпечення позову, ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 07 червня 2021 року у справі № 757/50206/20-ц, повторно застосовано заходи забезпечення позову, а саме накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка на праві приватної власності належить відповідачу 3 - ОСОБА_4 .

Відповідно до ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Оскільки квартира АДРЕСА_1 , яка на праві приватної власності належить ОСОБА_4 , є предметом позову у даній справі, між сторонами дійсно виник спір з приводу квартири (оспорення договору дарування з підстав його фіктивності), не накладення арешту чи його скасування може утруднити чи унеможливити виконання рішення у разі задоволення позову та існує реальна загроза цьому - є ризик того, що відповідач 3 ОСОБА_4 може надалі відчужити подаровану квартиру, що унеможливить у разі задоволення позову виконання рішення суду у справі, суд дійшов висновку про відмову у скасуванні заходів забезпечення позову.

При цьому, суд враховує, що вказаний вид забезпечення позову є співмірним із заявленими позивачем вимогами.

З урахуванням наведено, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання.

На підставі викладеного та керуючись ст. 158, 152 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача 3 ОСОБА_4 - ОСОБА_5 про скасування заходів забезпечення позову - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду або через Печерський районний суд м. Києва, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України в редакції від 15 грудня 2017 року.

Суддя О.В.Батрин