Провадження № 2-о/643/106/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.01.2021 року Московський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді - Майстренко О.М., за участю секретаря - Шабатько Л.М. , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа : приватний нотаріус Валківського районного нотаріального округу Харківської області Габінет Юлії Іванівни про встановлення факту ,що має юридичне значення , суд,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою , в якій просить встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 , померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 є батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування своїх вимог заявник посилається на те, що він, ОСОБА_1 , народився ІНФОРМАЦІЯ_3 в смт. Ков`яги, Валківського району, Харківської області .Його батьками є : ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла мати заявника - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 помер мій батько - ОСОБА_2 . Після смерті батька відкрилася спадщина на все його майно. Спадкоємців, які б мали право на обов`язкову частку у спадщині у немає, єдиними спадкоємцями після смерті батька є заявник та його рідна сестра ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . У встановлений законом строк після смерті батька заявник звернувся до Приватного нотаріуса Валківського районного нотаріального округу Харківської області Габінет Ю.І. із заявою про прийняття спадщини і видачу мені свідоцтва про право на спадщину за законом. Однак, в оформленні спадкових прав нотаріальною конторою заявнику відмовлено та роз`яснено, що для оформлення спадщини та одержання права на спадкування за законом після смерті батька , йому необхідно підтвердити з ним факт родинних відносин, оскільки в документах існують розбіжності , а саме в свідоцтві про смерть батька та в його паспорті громадянина України вказано ім`я батька -« ОСОБА_2 » ,а в паспорті громадянина України заявника по батькові -« ОСОБА_1 » ,а в свідоцтві про народження заявника по батькові зазначено -« ОСОБА_1 » , у зв`язку з чим заявник звернувся до суду за захистом своїх прав.

Заявник ОСОБА_1 вимоги заяви підтримав та просив суд задовольнити заяву, справу розглядати за його відсутності.

Зацікавлена особа- приватний нотаріус Валківського районного нотаріального округу Харківської області Габінет Ю.І. в судове засідання не з`явилась , про день та час слухання справи сповіщена в установленому порядку.

Суд, дослідивши матеріали справи в їх сукупності вважає, що заява підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

За ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил. Встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судому передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду.

Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним та обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права з дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи(Проніна проти України, №63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Крім того, згідно ч.1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(ратифіковано Україною 17.07.1997 року, набула чинності для України 11.09.1997 року) та правових позицій, викладених в рішенні Європейського Суду з прав людини по справі «Бендерський проти України (заява № 22750/02 параграф 42) - відповідно до практики, яка відображає принцип здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватись в світлині обставин кожної справи. Право може вважатися ефективним, тільки якщо зауваження сторін насправді «заслухані», тобто належним чином вивчені судом.

За вимогами ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд встановлює такі питання: чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню для цих правовідносин.

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено, що , ОСОБА_1 , народився ІНФОРМАЦІЯ_3 в смт. Ков`яги, Валківського району, Харківської області ,відповідно до свідоцтва про народження НОМЕР_1 виданого ЗАЦС смт. Ков`яги, Валківського району ,Харківської області 13.11.1975 року, актовий запис № 59.

Батьками ОСОБА_1 є : ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про одруження НОМЕР_2 виданого Рай Бюро ЗАЦС м.Валки Харківської області 14.11.1970 року ,актовий запис № 94 .

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_3 ,що підтверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_3 виданого 22.06.1992 року Костевською сільською радою Валківського району ,Харківської області , актовий запис № 11.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , відповідно копії свідоцтва про смерть серія НОМЕР_4 виданого 17.10.2020 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків),актовий запис № 15798.

Після смерті батька відкрилася спадщина на все його майно. Спадкоємців, які б мали право на обов`язкову частку у спадщині у неї немає, єдиними спадкоємцями після смерті батька є я та моя рідна сестра ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

У встановлений законом строк після смерті батька заявник звернувся до Приватного нотаріуса Валківського районного нотаріального округу Харківської області Габінет Ю.І. із заявою про прийняття спадщини і видачу мені свідоцтва про право на спадщину за законом.

Однак, в оформленні спадкових прав нотаріальною конторою мені відмовлено та роз`яснено, що для оформлення спадщини та одержання права на спадкування за законом після смерті батька , необхідно підтвердити з ним факт родинних відносин, оскільки в документах існують розбіжності , а саме в свідоцтві про смерть батька та в його паспорті громадянина України вказано ім`я батька -« ОСОБА_2 » ,а в паспорті громадянина України ОСОБА_1 - по батькові -« ОСОБА_1 » ,а в свідоцтві про його є народження по батькові зазначено -« ОСОБА_1 » .

Факт родинних відносин між заявником та його батьком ОСОБА_2 ,померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 підтверджується наступним : копією свідоцтва про народження НОМЕР_1 виданого ЗАЦС смт. Ков`яги, Валківського району ,Харківської області 13.11.1975 року, актовий запис № 59, копією свідоцтва про одруження НОМЕР_2 виданого Рай Бюро ЗАЦС м.Валки Харківської області 14.11.1970 року ,актовий запис № 94, копією свідоцтва про смерть НОМЕР_3 виданого 22.06.1992 року Костевською сільською радою Валківського району ,Харківської області , актовий запис № 11, копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_4 виданого 17.10.2020 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків),актовий запис № 15798.

Згідно ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Таким чином, вищевказані докази в сукупності підтверджують факт родинних відносин між ОСОБА_1 та його батьком ОСОБА_2 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 , а заява ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12,13, 81, 259, 263-265 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин ,а саме, що ОСОБА_2 , померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 є батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення або виклику учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільно-процесуального кодексу України.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду або через Московський районний суд м.Харкова.

Рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подано апеляційної скарги, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Головуючий суддя Майстренко О.М.