КУЙБИШЕВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 319/6/21
Провадження №2/319/63/2021
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 лютого 2021 року смт.Більмак

Куйбишевський районний суд Запорізької області в складі:

головуючого судді Мальованого В.О.,

за участю секретаря судового засідання Синякової О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт.Більмак Запорізької області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Комиш-Зорянської селищної ради Більмацького району Запорізької області про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на нерухоме майно, -

В С Т А Н О В И В:

06 січня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Комиш-Зорянської селищної ради Більмацького району Запорізької області про встановлення родинних відносин та визнання права власності на нерухоме майно. Так, в позовній заяві позивач прохає суд встановити, що він, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 являється троюрідним братом ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ; визнати за ОСОБА_1 право власності на трикімнатну квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; витребувати у Більмацькій державній нотаріальній конторі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) копію спадкової справи №42/2020, заведеної після смерті ОСОБА_2 .

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що при зверненні до нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на вказаний житловий будинок йому було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій на підставі недоведеності факту родинних відносин та відсутності правовстановлюючих документів на спадкове майно.

Вказані обставини позбавляють позивача можливості отримати свідоцтво про право на спадщину за законом та змушують звернутись до суду за захистом своїх прав. ( а.с.3-6).

Ухвалою суду від 11 січня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, надано термін п`ять днів усунення недоліків.

15 січня 2021 року на адресу суду надійшло клопотання на виконання ухвали про залишення без руху, до якого додано квитанцію про доплату судового збору.

16 січня 2021 року відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, роз`яснено учасникам справи порядок подання заяв по суті справи та наслідки їх неподання.

Ухвалою суду відповідачу було визначено, що він має право протягом п"ятнадцяти днів з дня вручення копії цієї ухвали надіслати суду відзив на позовну заяву, у порядку та формі, визначеній в ст.178 ЦПК України, також має право, відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України, пред"явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Як убачається з матеріалів справи, ухвала суду про відкриття провадження у справі разом із доданими до неї документами була прийнята поштовим відділенням для пересилання відповідачу та відповідна кореспонденція вручена відповідачу.

Відзив на позов відповідачем у визначений термін не надано.

Відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

04 лютого 2021 року ухвалою суду було закрито підготовче провадження та справа призначена до судового розгляду.

Позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_3 в судове засідання не з"явились , про час і місце розгляду повідомлені належним чином. Представник позивача ОСОБА_3 в судове засідання надала заяву, в якій прохала провести розгляд справи за її відсутності та відсутності позивача, зазначила, що наполягають на задоволенні позовних вимог, прохала їх задовольнити на підставі наявних у справі доказів .

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час і місце слухання справи повідомлений належним чином, будь-яких заяв чи клопотань не надав. До суду на електронну адресу суду надійшло клопотання, в якому прохав розглядати справу на підставі наявних у справі доказів, проти задоволення позовних вимог не заперечував.

Виходячи з наведеного, а також положень ч.3 ст.211, ч.1 ст.223Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), суд вважає, що рішення у справі можливо постановити при проведенні судового засідання за відсутності учасників справи.

Суд, з`ясувавши позицію сторін, викладені в письмових заявах, вивчивши матеріали справи, дослідивши наявні у них докази та надавши їм оцінку, вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов"язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до постанови Верховної Ради України "Про перейменування деяких населених пунктів" від 12 травня 2016 року № 1353-VIII, Куйбишевський район перейменовано на Більмацький район; селище міського типу Куйбишеве Куйбишевського району - на селище міського типу Більмак.

Судом встановлені наступні обставини у справі та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно ч.2 ст.315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Суд , зокрема, розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами (пункт 1 частини 1 статті 315 ЦПК України).

Позивач ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 в смт. Комиш-Зоря Куйбишевського району Запорізької області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 . ( а.с.7-8). 06 листопада 2014 року ОСОБА_1 взятий на облік внутрішньо переміщених осіб, та з фактичним місцем проживання: АДРЕСА_3 ( а.с. 9).

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 03 серпня 1954 року селищною радою смт. Комиш-Зоря Куйбишевського району Запорізької області (записи виконані російською мовою), батьками " ОСОБА_4 " ІНФОРМАЦІЯ_1 , є батько - " ОСОБА_5 " , мати - " ОСОБА_6 " ( а.с.10).

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 04 листопада 1952 року Розівським рай ЗАГС Запорізької області (записи виконані російською мовою), батьками " ОСОБА_5 ", ІНФОРМАЦІЯ_4 , є батько - " ОСОБА_7 " , мати - " ОСОБА_8 " ( а.с.11).

Згідно архівного витягу з метричної книги реєстрації актів громадянського стану ( про народження) за 1892 рік Свято-Духівської церкви с.Царекостянтинівка Олександрівського повіту ОСОБА_9 , батьками ОСОБА_10 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_5 , є ОСОБА_11 та ОСОБА_12 ( а.с.12).

Згідно архівного витягу з метричної книги реєстрації актів громадянського стану ( про народження) за 1900 рік Свято-Духівської церкви с.Царекостянтинівка Олександрівського повіту ОСОБА_9 , батьками ОСОБА_13 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_6 є ОСОБА_14 та його дружина ОСОБА_15 ( а.с.13).

Згідно словника-довідника "Власні імена людей" за редакції ОСОБА_16 , імена ОСОБА_17 і ОСОБА_17 є тотожними іменами. Розбіжність написання прізвища " ОСОБА_18 " та " ОСОБА_19 " в метричних книгах на думку суду не викликає сумніву щодо того, що ОСОБА_7 та ОСОБА_20 є рідними братом та сестрою, оскільки їх батьками зазначені ОСОБА_21 та ОСОБА_17 ( ОСОБА_22 .

Згідно архівного витягу з метричної книги реєстрації актів громадянського стану ( про укладення шлюбу) за 1920 рік церква Святого Миколая с.Новкам"янка ( с.Вершина) Олександрівського повіту ОСОБА_9 , ОСОБА_23 та ОСОБА_20 одружились 12 квітня ( а.с.14).

У 1921 році у ОСОБА_23 та ОСОБА_24 народився син ОСОБА_25 . Актовий запис про його народження не зберігся, що підтверджується відповідною інформацією з Державного архіву Запорізької області ( а.с.15). Проте згідно записів в погосподарських книгах за 1947-1949 роки, вбачається, що ОСОБА_25 був сином ОСОБА_23 та ОСОБА_24 .

Крім того, письмовими заявами, які нотаріально посвідчені, свідки ОСОБА_26 та ОСОБА_27 підтвердили , що їм достовірно відомо про ступінь родинних зв"язків ОСОБА_2 та ОСОБА_25 , а саме , що ОСОБА_2 доводився останньому сином.

Тобто , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_25 ,1921 року народження є двоюрідними братами, оскільки батько ОСОБА_5 - ОСОБА_7 та мати ОСОБА_25 - ОСОБА_24 , як було встановлено судом, є рідними братом та сестрою.

Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до ст.126, 133, 135 Сімейного кодексу України, у ОСОБА_25 та ОСОБА_28 ІНФОРМАЦІЯ_7 народився син ОСОБА_29 .

Тобто, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_29 , ІНФОРМАЦІЯ_8 є троюрідними братами, оскільки батько ОСОБА_1 - ОСОБА_5 та батько ОСОБА_2 - ОСОБА_25 є двоюрідними братами.

ОСОБА_29 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть ( а.с.20).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на все належне йому майно, в тому числі на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яку позивач бажає прийняти.

Позивач являється спадкоємцем п"ятої черги за законом після померлого ОСОБА_2 , протягом встановленого законом строку позивач звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Інші спадкоємці з питання прийняття спадщини до нотаріальної контори не звертались, особи, які мають право на обов"язкову частку в порядку ст. 1241 УК України, відсутні.

Згідно поданої заяви державним нотаріусом Більмацького державної нотаріальної контори Запорізької області була заведена спадкова справа № 42/2020 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 .

Однак, ОСОБА_1 не має можливості належним чином оформити спадкові права на вище вказану квартиру, оскільки наданими документами не підтверджено факт родинних відносин між померлим ОСОБА_2 та ним та не надано оригіналів правовстановлюючих документів на квартиру ( а.с.25).

Суд, встановлюючи факт родинних відносин між ОСОБА_1 та померлим ОСОБА_2 , бере до уваги сукупність даних щодо вказаних осіб, які містяться у наданих до справи документах та письмових поясненнях свідків, долучених до матеріалів справи, які підтверджують обставини, зазначені позивачем, та підтверджують ступінь родинного споріднення між померлим ОСОБА_2 та позивачем ОСОБА_1 , а саме що ОСОБА_1 є троюрідним братом померлого ОСОБА_2 .

Крім того, відповідач у справі Комиш-Зорянська селищна рада Більмацького району Запорізької області заперечень проти встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_1 та померлим ОСОБА_2 не надала, погодившись із доводами, наведеними позивачем у позові.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про те, що факт родинних відносин між позивачем і померлим ОСОБА_2 не може бути встановлено в іншому порядку, крім судового. Встановлення цього факту має для позивач юридичне значення у зв`язку з вирішенням питання про прийняття спадщини після померлого троюрідного брата.

Щодо визнання права власності на нерухоме майно суд виходить з наступного.

З матеріалів спадкової справи вбачається, що спадкодавець ОСОБА_29 за життя на випадок своєї смерті заповіту не складав.

За життя, ОСОБА_2 12 березня 2002 року набув право власності на квартиру АДРЕСА_4 ( а.с.27).

Відповідно до змісту ст.ст.1216, 1218, 1220, 1221, 1268, 1296 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, а тому прийняття спадщини частинами не можливе. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Відповідно до ст.1217,1258,1265 Цивільного кодексу України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування за законом почергово. У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Частиною 1 ст. 1297 ЦК України встановлено обов`язок спадкоємця, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, звернутися за свідоцтвом про право на спадщину.

Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності, яке є непорушним.

Як зазначалось вище, являючись спадкоємцем за законом після смерті спадкодавця ОСОБА_2 позивач ОСОБА_1 звернувся до державного нотаріусу Більмацької державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, за заявою якого нотаріусом була заведена спадкова справа № 42/2020.

Однак, позивач не має можливості належним чином оформити спадкові права на вище вказану квартиру, оскільки у нього відсутній оригінал свідоцтва про право власності ОСОБА_2 на квартиру , про що свідчить постанова державного нотаріусу Більмацької державної нотаріальної контори від 10 вересня 2020 року (а.с.25).

Згідно із пунктом 2 частини першої статті 49 Закону України «Про нотаріат», нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії.

Відповідно до пункту 4.15 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року за № 282/20595, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна.

Згідно з усталеною судовою практикою свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину (частина перша статті 1296 ЦК України).

Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 березня 2020 року у справі № 755/7103/18 (провадження № 61-13162св19).

Відповідно до статті 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Зі змісту цієї статті вбачається, що право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Прийняття спадщини спадкоємцем, який звертається з вимогою про визнання права власності на спадкове майно, має встановлюватись належними доказами: копіями документів із спадкової справи, якщо така справа заводилася нотаріусом, довідками з житлово-експлуатаційних організацій, сільських, селищних рад за місцем проживання спадкодавця. Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

З урахуванням зазначеного, враховуючи те, що згідно архівних даних КП "Куйбишевське БТІ", право власності на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 було зареєстровано в Реєстровій книзі № 10 за реєстровим № 964 за ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право власності на житло від 12 березня 2002 року, суд приходить до висновку, що спірна квартира належала спадкодавцю на праві приватної власності, і у позивача відсутня можливість отримати дублікат свідоцтва про право на власність, оскільки власник майна помер. ( а.с.27-29).

Згідно висновку про вартість майна - трикімнатної квартири, загальною площею 41,6 кв.м, житловою площею 29,2 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , вартість квартиристановить 81 722 грн.

Таким чином, сукупність зібраних у справі доказів, дають суду право зробити висновок, що позовні вимоги обґрунтовані і їх слід задовольнити з метою реалізації позивачем своїх законних прав.

Визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Питання про розподілу судових витрат позивачем не порушувалось.

На підставі викладеного, керуючись стст.328, 1216, 1217, 1218, 1261, 1297 ЦК України, ст.27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», стст.12, 76, 77, 81, 83, 141, 211, 223, 247, 258, 259, 265, 268, 273, 293, 294, 315 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Комиш-Зорянської селищної ради Більмацького району Запорізької області про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на нерухоме майно, - задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є троюрідним братом ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування за законом, право власності на трикімнатну квартиру АДРЕСА_5 , як за спадкоємцем за законом після ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду відповідно до частини 1 статті 273 ЦПК України набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду шляхом подання в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення виготовлено 16 лютого 2021 року .

Учасники справи:

Позивач - ОСОБА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_6 , РНОКПП НОМЕР_3 ,

представник позивача - адвокат Єрмоленко Лілія Володимирівна, місце роботи: АДРЕСА_7 ,

Відповідач - Комиш-Зорянська селищна рада Більмацького району Запорізької області, юридична адреса: вул.Вокзальна, 49 смт. Комиш-Зоря Більмацького району Запорізької області .

Суддя: В.О.Мальований