ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відмову у відкритті апеляційного провадження

22 червня 2021 року

м. Харків

справа 638/5633/18

провадження № 22ц/818/3488/21

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Бурлака І.В., (суддя-доповідач),

суддів - Хорошевського О.М., Яцини В.Б.

перевіривши відповідність вимогам закону апеляційної скарги Харківської міської ради на заочне рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 12 листопада 2019 року в складі судді Подус Г.С. по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Департамент реєстрації та цифрового розвитку Харківської міської ради про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням

в с т а н о в и в:

Заочним рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 12 листопада 2019 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено.

На вказане заочне рішення суду поштою 06 квітня 2021 року Харківська міська рада подала апеляційну скаргу, в якій міститься клопотання про поновлення строку. Апелянтом зазначено, що Харківська міська рада не отримувала копію оскаржуваного судового рішення, оскільки не була залучена судом першої інстанції до участі у справі. Зазначила, що про існування заочного рішення суду дізналась з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Ухвалою судді Харківського апеляційного суду від 23 квітня 2021 року апеляційну скаргу Харківської міської ради - залишено без руху та встановлено апелянту строк 10 днів для надання до суду доказів, коли саме вона дізналась про існування оскаржуваного заочного рішення, з дня отримання копії цієї ухвали.

На виконання ухвали судді 18 травня 2021 року до суду апеляційної інстанції від Харківської міської ради надійшло клопотання про поновлення строку, у якому вона зазначила, що про оскаржуване судове рішення дізналась з реєстру судових рішень після отримання 25 березня 2021 року Юридичним департаментом листа від Управління обліку та розподілу житлової площі.

Ухвалою судді Харківського апеляційного суду від 24 травня 2021 року апеляційну скаргу Харківської міської ради - залишено без руху та встановлено апелянту строк 10 днів для надання до суду заяви про поновлення строку з зазначенням інших поважних причин пропуску строку з 13 грудня 2019 року по 06 квітня 2021 рокута наданням відповідних доказів щодо цього з дня отримання копії цієї ухвали.

Зокрема, в ухвалі зазначено, що Харківській міській раді, структурними елементами якої є Департамент реєстрації та цифрового розвитку та Управління ведення Реєстру територіальної громади Департаменту реєстрації, було достеменно відомо про розгляд цієї справи судом першої інстанції. Враховуючи, що Департамент реєстрації та цифрового розвитку, який належить до структури Харківської міської ради, є третьою особою у справі, посилання Харківської міської ради в апеляційній скарзі на те, що вона не залучена до участі у справі, необґрунтовані. Апеляційну скаргу подано зі спливом більше ніж року з дня ухвалення рішення та не наведено будь-яких причин пропуску строку, які б перешкоджали подати апеляційну скаргу з 13 грудня 2019 року по 06 квітня 2021 року.

На виконання ухвали судді 15 червня 2021 року Харківська міська рада подала клопотання про поновлення строку, аналогічне за змістом клопотанню від 18 травня 2021 року. Вказала, що Управління обліку та розподілу житлової площі як самостійний виконавчий орган Харківської міської ради не має юридичного відділу для надання правової допомоги, а тому звертається за допомогою до Юридичного департаменту Харківської міської ради. Департамент реєстрації та цифрового розвитку Харківської міської ради не має права на представництво інших структурних підрозділів Харківської міської ради, отже, строк на оскарження рішення необхідно відраховувати від 25 березня 2021 року, коли Юридичним департаментом отримано листа від Управління обліку та розподілу житлової площі.

Дослідивши матеріали справи та проаналізувавши доводи клопотання Харківської міської ради про поновлення строку судова колегія вважає, що зазначене клопотання задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Забезпечення права на апеляційний перегляд справи є однією з основних засад судочинства (пункт 8 статті 129 Конституції України).

При цьому, забезпечення апеляційного оскарження рішення суду має бути здійснено судами з урахуванням принципу верховенства права і базуватися на справедливих судових процедурах, передбачених вимогами положень законодавства, які регулюють вирішення відповідних процесуальних питань.

Відповідно до частини 1 статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно частини 2 статті 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Частиною 3 вказаної статті передбачено, що строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Безпідставне та необґрунтоване поновлення строків на апеляційне оскарження рішення суду є порушенням законних права та інтересів сторін і суперечить принципу правової визначеності та праву на справедливий суд, що закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (пункт 53 рішення Європейського суду з прав людини від 29 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України», заява № 32053/13).

Право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними межами самостійного оцінювання.

Перелік поважності причин, які враховуються для поновлення пропущеного строку, законом не встановлено, вони визначаються у кожному конкретному випадку, виходячи з певних обставин, які мають юридичне значення. Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення процесуальних дій.

Отже, у випадку пропуску строку апеляційного оскарження підставами для розгляду апеляційної скарги є лише наявність поважних причин (підтверджених належними доказами), тобто обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій.

Як вбачається з матеріалів справи заочне рішення ухвалено 12 листопада 2019 року, тому строк на подачу апеляційної скарги закінчився 12 грудня 2019 року.

Проте, Харківська міська рада подала апеляційну скаргу поштою лише 06 квітня 2021 року, тобто з порушенням строку на апеляційне оскарження заочного рішення суду, та зі спливом більш ніж одного року з дня його ухвалення.

Матеріали справи свідчать про те, що протягом розгляду справи на адресу Управління ведення Реєстру територіальної громади Департаменту реєстрації Харківської міської ради направлялись процесуальні документи та судові повістки, які отримані уповноваженими представниками, що підтверджується поштовими повідомленнями (а.с. 55, 78, 99, 114, 128).

Крім того, ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 13 травня 2019 року витребувано докази по справі від Управління ведення Реєстру територіальної громади Департаменту реєстрації Харківської міської ради. 21 червня 2019 року Департаментом реєстрації Харківської міської ради зазначену ухвалу виконано та надано витребувану інформацію по справі (а.с. 122-123).

Копію оскаржуваного заочного рішення суду також направлено на адресу Департаменту реєстрації та цифрового розвитку, що підтверджується копією супровідного листа суду першої інстанції (а.с. 137).

Тобто, Харківській міській раді, структурними елементами якої є Департамент реєстрації та цифрового розвитку та Управління ведення Реєстру територіальної громади Департаменту реєстрації, було достеменно відомо про розгляд цієї справи судом першої інстанції.

Посилання Харківської міської ради на те, що строк на апеляційне оскарження пропущений у зв`язку з тим, що Юридичний департамент дізнався про оскаржуване судове рішення лише 25 березня 2021 року, коли отримав листа від Управління обліку та розподілу житлової площі, є безпідставними, оскільки департаменти, управління, відділи та інші виконавчі органи Харківської міської ради є виконавчими органами міської ради, що створювані нею у межах затвердженої структури, підзвітні та підконтрольні міській раді. Враховуючи, що Департамент реєстрації та цифрового розвитку, що належить до структури Харківської міської ради, був залучений до участі у справі та йому було відомо про перебування справи на розгляді суду, отримання інформації про оскаржуване судове рішення Юридичним департаментом у березні 2021 року не є поважною причиною для пропуску строку на оскарження судового рішення.

Відповідно до частин 3, 4 статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадках, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Пунктом 4 частини 1 статті 358 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Частиною 2 статті 358 ЦПК України передбачено, що незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: 1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; 2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Відповідно до пунктів 6, 7 частини 2 статті 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строк та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Згідно частини 1 статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Враховуючи, що апеляційну скаргу Харківською міською радою подано зі спливом одного року після ухвалення оскаржуваного судового рішення та причини пропуску строку, зазначені нею в апеляційній скарзі та клопотаннях про поновлення строку не можуть бути визнані поважними, а також не пов`язані з обставинами непереборної сили, необхідно відмовити Харківській міській раді у відкритті апеляційного провадження у цій справі.

Керуючись ст.ст. 357, 358 ЦПК України

у х в а л и в:

Клопотання Харківської міської ради про поновлення строку залишити без задоволення.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Харківської міської ради на заочне рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 12 листопада 2019 року в складі судді Подус Г.С. по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Департамент реєстрації та цифрового розвитку Харківської міської ради про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Вилучити з матеріалів справи і повернути Харківській міській раді оригінал апеляційної скарги з додатками (а.с. 140-150), долучити до матеріалів справи її копію.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили негайно, після її підписання, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня набрання законної сили.

Головуючий І.В. Бурлака

Судді О.М. Хорошевський

В.Б. Яцина