ЧЕРНІГІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

іменем України

18 червня 2021 року м. Чернігів

Унікальний номер справи № 741/985/19

Головуючий у першій інстанції Киреєв О. В.

Апеляційне провадження № 22-ц/4823/910/21

Чернігівський апеляційний суд у складі:

головуючої-судді Шитченко Н.В.,

суддів Бобрової І.О., Висоцької Н.В.,

позивач: Приватне акціонерне товариство «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ»,

відповідач: ОСОБА_1 ,

розглянув у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» на рішення Носівського районного суду Чернігівської області від 24 лютого 2021 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію,

місце ухвалення рішення суду м. Носівка,

дата складання повного тексту рішення суду 24 лютого 2021 року.

У С Т А Н О В И В :

У червні 2019 року ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» звернулось з позовом до ОСОБА_1 , в якому просило стягнути з відповідача на його користь заборгованість за необліковану електричну енергію у розмірі 8 589,88 грн та компенсацію вартості судово-криміналістичних експертиз приладів обліку та пломб на них у сумі 3 963,60 грн.

Заявлені вимоги вмотивовані тим, що ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 . 20 серпня 2014 року за цією адресою при перевірці приладів обліку електроенергії був виявлений факт порушення споживачем правил користування електроенергією, а саме: пошкодження пломб Держспоживстандарту, які встановлені на кожусі електричного лічильника, та пломба електропередавальної організації, яка встановлена на клемній кришці електричного лічильника (пломби мають сліди механічного впливу). Того ж дня за даним фактом у присутності відповідача, який на момент перевірки знаходився у приміщенні, був складений акт про порушення № 36437.

Після проведення комплексного трасологічного та електротехнічного дослідження лічильника електроенергії була розрахована вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, яка в добровільному порядку ОСОБА_1 не сплачена.

Рішенням від 24 лютого 2021 року Носівський районний суд у задоволенні позову ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію відмовив.

В апеляційній скарзі ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, неповноту встановлення обставин, що мають значення для справи, та ненадання належної оцінки наявним у справі доказам, просить скасувати рішення суду та ухвалити нове, яким повністю задовольнити позовні вимоги.

Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що суд першої інстанції, дійшовши обґрунтованого висновку про порушення відповідачем ПКЕЕН, безпідставно послався на пропуск позивачем строку позовної давності.

Представник товариства зазначає, що перебіг строку позовної давності розпочався саме з 10 вересня 2017 року, оскільки право вимоги до ОСОБА_1 виникло лише на наступний день після спливу 30-денного строку, встановленого для оплати заборгованості. У той же час акт про порушення від 20 серпня 2014 року сам по собі не породжує юридичних наслідків для споживача електроенергії, а є лише способом фіксації виявленого порушення.

Звертає увагу на ті обставини, що право здійснити нарахування за порушення ПКЕЕН у енергопостачальної компанії виникає на підставі акту про порушення та визначення особи порушником, а обов`язок сплати за порушення ПКЕЕН у боржника виникає після прийняття відповідного рішення комісії по розгляду актів, оформленого протоколом.

Указує, що 21 грудня 2017 року товариство звернулося із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за необліковану електроенергію, який був виданий 15 січня 2018 року. Ухвалою Носівського районного суду від 01 лютого 2018 року судовий наказ був скасований, а 14 червня 2019 року товариство звернулось до суду з даним позовом. Районним судом залишено поза увагою правову позицію, наведену у постанові Верховного Суду від 23 травня 2018 року у справі № 216/5756/15-ц, відповідно до якої подання кредитором заяви про видачу судового наказу в порядку, передбаченому розділом ІІ ЦПК України, перериває перебіг позовної давності, отже товариство звернулось з позовом в межах встановленого законом трирічного строку.

Надана ОСОБА_1 заява про безпідставність доводів апеляційної скарги не приймається до уваги апеляційним судом через її невідповідність вимогам ч. 4 ст. 360 ЦПК України, оскільки до неї не надано письмових доказів надсилання копії заяви (відзиву) стороні позивача.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційну скаргу належить задовольнити, а рішення суду скасувати, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Частинами 2, 5 ст. 263 ЦПК України визначено, що законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотримання норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Рішення суду першої інстанції в повній мірі таким вимогам не відповідає.

Відмовляючи у задоволенні позову ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», суд першої інстанції, зазначивши про доведеність факту порушення відповідачем правил користування електроенергією, виходив з того, що позивачем пропущений строк позовної давності. Районний суд указав, що позивач вперше звернувся до суду з вимогою про захист свого права 21 грудня 2017 року, перебіг позовної давності відповідно до вимог ст. 261 ЦК України слід обраховувати з моменту виявлення порушення ПКЕЕН та складення відповідного акту про порушення, тобто з 20 серпня 2014 року, при цьому, період визначення товариством розміру спричинених йому збитків, у тому числі шляхом проведення експертизи, не може бути підставою для зміни початку перебігу позовної давності.

З таким висновком суду першої інстанції не може погодитись апеляційний суд, виходячи з наступного.

У справі встановлено, що ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині прав та обов`язків, необхідних для здійснення діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами (а.с. 8-15).

Станом на 2014 рік ОСОБА_1 був споживачем електричної енергії, яку постачало ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», за адресою: АДРЕСА_1 , особовий рахунок НОМЕР_1 , що не заперечується самим відповідачем.

20 серпня 2014 року працівниками РЕМ «Північний» ПАТ «Київенерго» при перевірці приладу обліку електроенергії за адресою: АДРЕСА_1 у присутності ОСОБА_1 було виявлено порушення п.п. 10, 14, 42, 9 ПКЕЕН, а саме, пошкоджені пломби Держспоживстандарту, які встановлені на кожусі електричного лічильника, та пломба електропередавальної організації (пломби мають сліди механічного впливу), яка встановлена на клемній кришці електричного лічильника.

По факту виявленого порушення було складено акт про порушення № 36437 від 20 серпня 2014 року (а.с. 24). З його змісту вбачається, що акт був складений у присутності трьох представників ПАТ «Київенерго» Федоренка О.І., ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та відповідача ОСОБА_1 . Останній від підпису відмовився, про що зроблено відповідну відмітку. На зворотній стороні акту зазначено, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акту про порушення буде проводити засідання 16 вересня 2014 року за адресою: АДРЕСА_2 . У разі неявки споживача на засідання цей акт розглядається без участі споживача або уповноваженої особи. Також зазначено що під час виявлення порушення проводилась фото-фіксація, матеріали якої додані до акту (а.с. 26-29).

З метою усунення виявленого порушення електролічильник типу СО-ЭА09 № 696727 було знято, укладено у сейф-пакет № А00039231 та відправлено на експертизу. Взамін був встановлений інший прилад обліку електричної енергії. Наведені обставини зафіксовані актом про усунення порушення ПКЕЕ (ПКЕЕН) ввід 20 серпня 2014 року (а.с. 25).

З приводу викладеної у акті про порушення № 36437 інформації зазначений акт заперечень чи зауважень ОСОБА_1 не містить.

10 вересня 2014 року на адресу відповідача було направлено повідомлення про те, що 07 жовтня 2014 року з 13 до 16 год за адресою: АДРЕСА_2 відбудеться засідання комісії з розгляду акту порушень, на якій буде розглянуто складений відносно нього акт про порушення № 36437 від 20 серпня 2014 року (а.с. 32, 33).

Відповідно до проведеної 24 вересня 2014 року експертизи лічильника електроенергії за участю держповірника «Укрметртестстандарт» лічильник із заводським № 696727 визнано непридатним до подальшої експлуатації у зв`язку із тим, що внаслідок пошкодження пломб держповірки та виробника отримано несанкціонований доступ до конструкції лічильника; метрологічні параметри не відповідають класу точності, максимальна похибка складає 61,96 % (а.с. 34-35).

07 жовтня 2014 року відбулося засідання комісії з розгляду акту порушення ПКЕЕН № 36437 від 20 серпня 2014 року (а.с. 36). З протоколу засідання вбачається, що споживач ОСОБА_1 , повідомлений належним чином про дату та час проведення комісії, не з`явився.

За результатами розгляду акту про порушення комісія прийняла рішення провести розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН, відповідно до п. 3.4 та за формулою 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН.

Відповідно до розрахунку вартість безобліково спожитої електроенергії по акту № 36437 від 20 серпня 2014 року становить 8 589,88 грн. Розрахунок проведений за 1 096 днів за період з 21 серпня 2011 року по 20 серпня 2014 року (а.с. 37-38).

08 жовтня 2014 року з метою досудового врегулювання спору ОСОБА_1 було направлено письмове повідомлення про необхідність сплати завданих збитків у сумі 8 589,88 грн (а.с. 39-40).

Розглянувши звернення відповідача щодо врегулювання питання з приводу нарахувань за актом про порушення, 24 жовтня 2014 року ПАТ «Київенерго» своїми листами повідомило споживача про те, що 13 листопада 2014 року з 13 год 40 хв до 15 год за адресою: м. Київ, вул. Мельникова, 31, каб. 505, відбудеться засідання комісії з метою повторного розгляду акту про порушення ПКЕЕН № 36437 від 20 серпня 2014 року (а.с. 41-44).

13 листопада 2014 року на засіданні комісії з участю відповідача було вирішено попереднє рішення комісії від 07 жовтня 2014 року (протокол № 4676) відмінити, Методику визначення обсягу та вартості спожитої електроенергії, необлікованої внаслідок порушення ПКЕЕН, не застосовувати до отримання висновків криміналістичної експертизи (а.с. 45).

Висновком експертного дослідження за результатами проведення комплексного трасологічного та електротехнічного дослідження № 18209/16-33/18210/16-46 від 21 квітня 2017 року було встановлено, що: 1) на пломбі з позначками виробника наявні сліди стороннього втручання (пломба піддавалася розкриттю та повторному навішуванню); 2) на пломбі з позначками держповірки наявні сліди стороннього втручання (пломба піддавалася розкриттю та повторному навішуванню; 3) на пломбі ПАТ «Київенерго» № 6132695 відсутні сліди стороннього втручання; 4) в результаті дослідження вимірювальних кіл електролічильника СО-ЭА09 заводський № 696727 встановлено сліди стороннього втручання, а саме, перепайка одного з проводів вимірювання струму з одного місця шунта на інше, а також відкушування двох проводів від вимірювального трансформатора струму, в результаті чого на світлодіод «К2» не подається напруга і він не сигналізує про стороннє втручання в кола обліку електричної енергії, що дає змогу обліковувати енергію тільки на 36,2 % від споживаного об`єму (а.с. 48-59).

04 травня 2017 року відповідачу направлено повідомлення ПАТ «Київенерго» про те, що 06 червня 2017 року о 9 год 15 хв за адресою: АДРЕСА_2 відбудеться засідання комісії, на якій буде розглянутий акт про порушення № 36437 від 20 серпня 2014 року (а.с. 61-62).

За результатами розгляду акту про порушення 06 червня 2017 року комісія прийняла рішення провести розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН відповідно до п. 3.4 та за формулою 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН. Нарахована сума становила 8 589,88 грн (а.с. 64). Цього ж дня ОСОБА_1 направлено письмове повідомлення про необхідність сплати завданих збитків (а.с. 65).

Ухвалою Носівського районного суду від 01 лютого 2018 року скасовано судовий наказ, виданий 15 січня 2018 року Носівським районним судом, про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Київенерго» боргу за необліковану електричну енергію у сумі 8 589,88 грн та судових витрат, пов`язаних із проведенням експертизи, у сумі 3 963,60 грн (а.с. 70).

Звернувшись з позовом про стягнення вартості необлікованої електричної енергії, «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» зазначало про те, що ОСОБА_1 , являючись користувачем електричної енергії по АДРЕСА_1 , допустив порушення правил користування електроенергією, а саме: пошкодження пломб Держспоживстандарту, які встановлені на кожусі електричного лічильника, та пломба електропередавальної організації, яка встановлена на клемній кришці електричного лічильника (пломби мають сліди механічного впливу), у зв`язку з чим електроенергія споживалась, але повністю не обліковувалась. Відшкодувати завдану шкоду у розмірі 8 589,88 грн у добровільному порядку відповідач не погоджується.

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист цивільного інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені ч. 2 ст. 16 ЦК України.

У відповідності до приписів ст.ст. 3, 4 ЦПК України захисту підлягають порушене, невизнане або оспорюване право особи чи інтерес, а також державний чи суспільний інтерес.

Як вбачається, спір, що виник між сторонами, є спором у сфері договірних правовідносин. В силу положень ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до приписів ст.ст. 610, 611, 614 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема відшкодування збитків. Особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються також Правилами користування електричною енергією для населення (далі ПКЕЕН), затверджених постановою КМУ від 26 липня 1999 року № 1357 (які були чинні на час виникнення спірних правовідносин), та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕУ від 04 травня 2006 року № 562 (далі Методика).

Пунктом 48 Правил передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки.

Згідно з п. 37 Правил енергопостачальник має право перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку , та вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією.

Крім того, ст. 77 ЗУ «Про ринок електричної енергії» встановлено відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії, а учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії зокрема є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідальність за необліковане використання електричної енергії передбачена та врегульована постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України «Про затвердження Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією» № 562 від 04 травня 2006 року.

Відповідно до положень ст.ст. 77, 78, 81 ЦПК України належними доказами є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень; докази подаються сторонами та іншими учасниками справи; доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Проаналізувавши у повній мірі вищенаведені норми та вивчивши обставини справи, колегія суддів приходить до переконання, що висновок районного суду про доведеність факту порушення відповідачем ПКЕЕН, що тягне за собою встановлену законом відповідальність, ґрунтується на матеріалах справи та відповідає вимогам закону. У той же час, дійшовши такого висновку, районний суд помилково послався на пропуск позивачем строку позовної давності.

Відповідно до ст.ст. 256, 257 ЦК України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Позовна давність обчислюється за загальними правилами визначення строків, встановленими ст.ст. 253-255 цього Кодексу.

За матеріалами справи встановлено, що акт про порушення ОСОБА_1 правил користування електричною енергією був складений 20 серпня 2014 року. Остаточне рішення комісії за результатом розгляду вказаного акту було прийнято 06 червня 2017 року.

Верховний Суд у своїй постанові від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц указав на те, що складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення ПКЕЕ є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, і такий акт не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії. Зазначений акт може бути визнаний як доказ із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору, зокрема щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта. Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.

З огляду на викладене, апеляційний суд погоджується з доводами апеляційної скарги про те, що саме з 06 червня 2017 року дати прийняття комісією з розгляду актів порушень рішення стосовно ОСОБА_1 слід рахувати початок перебігу позовної давності у даному спорі, тобто, встановлений законом строк позовної давності спливає 06 червня 2020 року.

З позовом про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за необліковану електричну енергію ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» звернулось 07 червня 2019 року (згідно з відбитком штампу відділенні Укрпошта на а.с. 72), отже підстави для застосування до спірних правовідносин положення ст. 267 ЦК України щодо спливу загального строку позовної давності, що є підставою для відмови у задоволенні позову, відсутні.

Посилання скаржника у апеляційній скарзі на правову позицію Верховного Суду, згідно з якою подання заяви про видачу судового наказу в порядку, передбаченому ЦПК України, перериває перебіг позовної давності (постанові від 23 травня 2018 року у справі № 216/5756/15-ц), не приймається до уваги колегією суддів, оскільки Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 07 липня 2020 року відступила від наведеного висновку про те, що подання кредитором (зокрема виконавцем послуг) в порядку, передбаченому ЦПК України, заяви про видачу судового наказу перериває перебіг позовної давності.

Разом з тим, апеляційний суд вважає, що позивач звернувся за захистом порушеного права в межах строку позовної давності, оскільки обов`язок ОСОБА_1 відшкодувати завдані збитки виник лише після винесення комісією з розгляду актів порушень рішення стосовно відповідача з визначенням відповідної суми збитку, зважаючи на те, що складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення ПКЕЕ є лише фіксацією виявленого під час проведення перевірки порушення, і сам по собі такий акт не встановлює для споживача будь-яких обов`язків.

Беручи до уваги неправильне застосування районним судом норм матеріального права, апеляційний суд відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України вважає необхідним скасувати рішення суду першої інстанції і ухвалити нове рішення, яким задовольнити позов ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію.

Частиною 1 ст. 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на відповідача, у разі задоволення позову (п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України). Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, пов`язані із проведенням експертизи.

Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат (ч. 13 ст. 141 ЦПК України).

Позивачем при зверненні з позовом був сплачений судовий збір у сумі 1 921 грн (а.с. 1), а за подачу апеляційної скарги на рішення суду 2 881,50 грн (а.с. 155). Відповідач ОСОБА_1 є особою з інвалідністю ІІ групи (а.с. 99) і згідно з п. 9 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» звільнений від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях.

Враховуючи наведене та відповідно до положень ч.ч. 2, 6 ст. 141 ЦПК України, ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» належить компенсувати за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, понесені судові витрати за розгляд справи у судах першої та апеляційної інстанції в загальному розмірі 4 802,5 грн.

Разом з тим, колегія суддів вважає, що заявлене позивачем у апеляційній скарзі клопотання про компенсацію витрат на проведення експертизи у розмірі 3 963,88 грн не підлягає задоволенню з огляду на те, що доданий до позову висновок експертного дослідження за результатами проведення комплексного трасологічного та електротехнічного дослідження від 21 квітня 2017 року не являється висновком експерта у контексті вимог ст.ст. 102, 106 ЦПК України щодо експертного висновку. Так, у наданому позивачем висновку відсутнє посилання на те, що його підготовлено для подання до суду, а експерти, які його склали, не були попереджені про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку.

Крім цього, відповідно до правової позиції Верховного Суду, наведеної у постанові від 16 грудня 2020 року у справі № 824/647/19-а, витрати на проведення експертизи на замовлення позивача до звернення з позовом до суду не входять до складу судових витрат та з іншої сторони не стягуються.

Керуючись ст. 141, 367, 374, п. 4 ч. 1 ст. 376, 381-384, 389 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» задовольнити.

Рішення Носівського районного суду Чернігівської області від 24 лютого 2021 року скасувати.

Позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (04080, м. Київ, вул. Новокостянтинівська, 20, ) вартість необлікованої електроенергії в сумі 8 589 (вісім тисяч п`ятсот вісімдесят дев`ять) грн 88 коп.

Компенсувати Приватному акціонерному товариству «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, судовий збір у сумі 4 802 (чотири тисячі вісімсот дві) грн 50 коп.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 18 червня 2021 року.

Головуюча: Судді: