Постанова

Іменем України

10 червня 2021 року

м. Київ

справа № 753/11943/19

провадження № 61-1747св21

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Калараша А. А. (суддя-доповідач), Петрова Є. В., Ткачука О. С.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - приватне акціонерне товариство «Національна енергетична компанія «Укренерго»,

розглянувши у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18 червня 2020 року у складі судді

Заставенко М. О., та на постанову Київського апеляційного суду від 23 грудня 2020 року у складі колегії суддів: Стрижеуса А. М., Поливач Л. Д.,

Шкоріної О. І., у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» про скасування наказу про дисциплінарне стягнення,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У червні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго» про скасування наказу про дисциплінарне стягнення.

У вересні 2019 року представником відповідача до суду було подано заяву про заміну відповідача його правонаступником - приватним акціонерним товариством «Національна енергетична компанія «Укренерго» (далі -

ПрАТ «НЕК «Укренерго»).

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 працює на посаді водія автотранспортних засобів (середнього автомобіля) групи експлуатації транспортних засобів відділу транспортного забезпечення

ВП «Укренергосервіс» ДП «НЕК «Укренерго».

03 квітня 2019 року т.в.о. директора ДП «НЕК «Укренерго» було підписано наказ № 406-к про дисциплінарне стягнення, відповідно до якого позивачу оголошено догану за порушення трудової дисципліни та встановлено не нараховувати премію за квітень 2019 року та не застосовувати заходи заохочення протягом строку дії догани. Підставою винесення вищевказаного наказу вказано службову записку начальника департаменту економічної безпеки Тоцького С. В. та пояснювальну записку водія ОСОБА_1 .

Разом із тим, усупереч вимогам закону позивач не був ознайомлений із матеріалами службового розслідування, на підставі яких його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності, ним не було допущено порушень трудової дисципліни, а тому просив суд скасувати наказ № 406-к про дисциплінарне стягнення, відповідно до якого оголошено догану за порушення трудової дисципліни ОСОБА_1 (таб. № 8117), водію автотранспортних засобів (середнього автомобіля) групи експлуатації транспортних засобів відділу транспортного забезпечення

ВП «Укренергосервіс».

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 18 червня 2020 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 23 грудня 2020 року, позовні вимоги задоволено.

Скасовано наказ т.в.о. директора ДП «НЕК «Укренерго» Ковальчука В. В.

від 03 квітня 2019 року № 406-к «Про дисциплінарне стягнення», застосоване до ОСОБА_1 .

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Рішення суду першої інстанції, з висновком якого погодився і апеляційний суд, мотивовано тим, що перед тим, як вирішувати питання про застосування до працівника догани, роботодавець має провести розслідування та зібрати достатньо доказів, які свідчили б про факт вчинення працівником дисциплінарного проступку.

Разом із тим, матеріали справи не містять доказів на підтвердження дотримання відповідачем вимог Положення про порядок проведення службового розслідування та службової перевірки в ДП «НЕК «Укренерго» під час здійснення службової перевірки щодо ОСОБА_1 та встановлення наявності вини позивача, що є обов`язковою умовою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

29 січня 2021 року ПрАТ «НЕК «Укренерго» подало до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Дарницького районного суду м. Києва

від 18 червня 2020 року та на постанову Київського апеляційного суду

від 23 грудня 2020 року, у якій просить оскаржувані судові рішення скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 .

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 15 квітня 2021 року поновлено ПрАТ «НЕК «Укренерго» строк касаційного оскарження рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18 червня 2020 року та постанови Київського апеляційного суду від 23 грудня 2020 року.

Відкрито касаційне провадження та витребувано матеріали справи з суду першої інстанції.

У травні 2021 року справу № 753/11943/19 передано до Верховного Суду.

Межі та підстави касаційного перегляду

Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті

400 ЦПК України).

Як на підставу касаційного оскарження ПрАТ «НЕК «Укренерго» посилається на пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

Зокрема, судами не враховано правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 22 липня 2020 року у справі № 554/9493/17 щодо застосування положень статей 147-149 КЗпП України, якими визначено порядок дій роботодавця при притягненні працівника до дисциплінарної відповідальності. Суди зробили помилкові висновки про необхідність доведення вини ОСОБА_1 у вчиненні порушення трудової дисципліни виключно в процесі проведення службового розслідування та не надали належної оцінки доказам на підтвердження в діях позивача складу дисциплінарного проступку.

Суди повно та всебічно не дослідили обставини, що мають значення для справи та не звернули увагу на те, що роботодавцем було зібрано достатньо доказів вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку.

Доводи інших учасників справи

Відзив на касаційну скаргу до Верховного Суду не надходив.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Судами встановлено, що ОСОБА_1 перебуває у трудових правовідносинах із ДП «НЕК «Укренерго» з 15 листопада 2017 року, що підтверджується копією наказу від 14 листопада 2017 року № 541-к про прийняття його на роботу водієм автотранспортних засобів (середнього автомобіля) групи експлуатації автотранспортних засобів відділу автотранспортного забезпечення департаменту адміністративно-господарчої діяльності відокремленого підрозділу «Укренергосервіс» ДП «НЕК «Укренерго» (а. с. 44, т. 1).

15 червня 2018 року позивача за його згодою переведено на посаду водія автотранспортних засобів (середнього автомобіля) групи експлуатації транспортних засобів відділу транспортного забезпечення відокремленого підрозділу «Укренергосервіс» ДП «НЕК «Укренерго» (а. с. 45, т. 1).

Завдання, обов`язки, права та відповідальність водія автотранспортних засобів (середнього автомобіля) передбачено Робочою інструкцією водія автотранспортних засобів групи експлуатації автотранспортних засобів відділу автотранспортного забезпечення Департаменту адміністративно-господарської діяльності відокремленого підрозділу «Укренергосервіс»

(а. с. 46-50, т. 1).

Відповідно до інструкції (п. 2.3, 2.5) водій оформлює подорожні листи та кожного дня повертає диспетчеру автомобільного транспорту для здійснення обрахунку витрат палива. Здійснює заправлення автомобіля ВП «Укренергосервіс» паливо-мастильними матеріалами та звітує за їх використанням.

Відповідно до п. 2.17 вказаної інструкції водій зобов`язаний дотримуватися правил внутрішнього трудового розпорядку та Кодексу корпоративної культури.

Водій несе відповідальність за недотримання вимог виробничої дисципліни під час виконання посадових обов`язків, недодержання правил внутрішнього трудового розпорядку; несумлінне виконання свої функціональних обов`язків, передбачених робочою інструкцією (п. 4.3, 4.5 Інструкції).

Позивач з вказаною інструкцією ознайомлений, про що свідчить його підпис (а. с. 51, т.1).

Згідно з наказом ДП «НЕК «Укренерго» від 13 лютого 2019 року № 218-кв1/01 з метою перевезення фахівців компанії ОСОБА_1 з 13 лютого 2019 року до 15 лютого 2019 року на автомобілі «Toyota Camry», д.н.з. НОМЕР_1 , виїздив у службове відрядження до Західної ЕС м. Львів (а. с. 68, т. 1).

У ході формування звіту про витрачені кошти ОСОБА_1 надав роздрукований 13 лютого 2019 року о 09-45 год. фіскальний чек № 108916 ТОВ «Центуріон-Дістрібюшин» (АЗС м. Дубно) щодо витрат на придбання за готівку 60 л. бензину А-95-Євро5 на суму 1 799,40 грн (а. с. 69-70, т. 1).

Відповідно до інформації вказаного рітейлора щодо реалізації на зазначеній АЗС бензину 13 лютого 2019 року о 09-45 год. на АЗС були проведені розрахунки за пальне з використанням платіжної банківської картки

№ НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_1 за отримання 40 л. бензину А-95-Євро5 на суму 1 199,00 грн (а. с. 64, т. 1).

Згідно з наказом ДП «НЕК «Укренерго» від 22 лютого 2019 року № 319-кв1/01 з метою перевезення фахівців компанії ОСОБА_1 з 24 лютого 2019 року до 26 лютого 2019 року на автомобілі «Toyota Camry», д.н.з. НОМЕР_1 виїжджав у службове відрядження до м. Кишенів (Республіка Молдова)

(а. с. 63, т. 1).

У ході підготовки звіту за витрачені кошти у вказаний позивач надав роздрукований 24 лютого 2019 року о 06-59 год. фіскальний чек № 29

ТОВ «Альянс Холдинг» (АЗС 4037 м. Київ) щодо витрат на придбання 64 л. бензину А-95-Євро5 на суму 2 072,96 грн (а. с. 58, т.1).

Згідно з інформацією ТОВ «Альянс Холдинг» від 26 березня 2019 року по вказаному фіскальному чеку фактично було видано 18,23 л. палива вартістю 590,47 грн, а платню за недоотриману частку 45,77 л. в сумі 1 482,49 грн повернуто водію (а. с. 56, т. 1).

Щодо зазначених обставин 18 березня 2019 року позивач надав письмові пояснення, в яких вказав що 13 лютого 2019 року при отриманні чеку він не звернув уваги на кількість літрів бензину, зазначених у чеку, а щодо розбіжностей у чеку від 24 лютого 2019 року вказав на неуважність зі сторони працівників АЗС (а. с. 72 -73, т. 1).

26 березня 2019 року начальником департаменту економічної безпеки Тоцьким С. В. на ім`я т.в.о. директора ДП «НЕК «Укренерго» Ковальчука В. В. подано службову записку, в якій зазначено, що перевіркою встановлено, що з боку водія ОСОБА_3 вбачаються випадки надання недостовірної інформації щодо фактичних витрат на придбання палива для службового автотранспорту. Такі дії призвели до нанесення збитків ДП «НЕК «Укренерго» на суму 2 082,89 грн. Дії водія та правила ділової поведінки не відповідають вимогам Робочої інструкції водія та Кодексу корпоративної культури Компанії (а. с. 53-55, т. 1).

03 квітня 2019 року наказом № 406-к ОСОБА_1 оголошено догану за порушення трудової дисципліни, встановлено не нараховувати йому премію за квітень 2019 року те не застосовувати заходи заохочення протягом строку дії догани. Підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення стала службова записка начальника департаменту економічної безпеки Тоцького С. В. та пояснювальна записка позивача (а. с. 74, т. 1).

Догану було винесено з посиланням на неналежне виконання

ОСОБА_1 вимог п. 2.5 Робочої інструкції водія автотранспортних засобів в частині звітування за використання паливно-мастильних матеріалів, за порушення трудової дисципліни.

Судами також встановлено, що процедура проведення службового розслідування визначена у затвердженому Наказом ДП «НЕК «Укренерго»

№ 47 від 03 березня 2016 року Положенні про порядок проведення службового розслідування та службової перевірки в ДП «НЕК «Укренерго»

(а. с. 125-131, т. 1).

Підставою для призначення службового розслідування є доповідні записки начальників структурних підрозділів ДП «НЕК «Укренерго» та керівників відокремлених підрозділів. Доцільність проведення службового розслідування у кожному конкретному випадку визначається директором ДП «НЕК «Укренерго» або особою, яка його заміщує (п. 3.1, 3.3 Положення).

Відповідно до п. 6.1 Положення, за результатами службового розслідування або службової перевірки директор ДП «НЕК «Укренерго», або особа, яка його заміщує, приймає такі рішення: серед яких, - про застосування відносно працівника дисциплінарного стягнення.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно з положенням частини другої статті 389 ЦПК України (тут і далі -

у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Перевіривши доводи касаційної скарги у межах та з підстав касаційного перегляду, вивчивши аргументи, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення з огляду на наступне.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Звертаючись до суду із позовом, ОСОБА_1 просив скасувати наказ

ДП «НЕК «Укренерго» від 03 квітня 2019 року № 406-к про дисциплінарне стягнення, відповідно до якого оголошено догану за порушення трудової дисципліни ОСОБА_1 (таб. № 8117), водію автотранспортних засобів (середнього автомобіля) групи експлуатації транспортних засобів відділу транспортного забезпечення ВП «Укренергосервіс», та встановлено не нараховувати йому премію за квітень 2019 року та не застосувавати заходи заохочення протягом строку дії догани.

Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни.

Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків.

Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення

як догана.

Відповідно до частини першої статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення.

Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.

Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.

Аналогічний правовий висновок щодо застосування положень статей

147-149 КЗпП України викладено в постанові Верховного Суду від 22 липня 2020 року у справі № 554/9493/17, на яку посилається в касаційній скарзі ПрАТ «НЕК «Укренерго», та який був врахований судами першої та апеляційної інстанцій при розгляді цієї справи, що свідчить про безпідставність доводів касаційної скарги у частині неврахування висновку Верховного Суду.

Рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними

у визначеному законом порядку та дослідженими в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до положень частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У справі, що переглядається, судами встановлено, що підставою для накладення на позивача дисциплінарного стягнення була службова записка начальника департаменту економічної безпеки Тоцького С. В. та пояснювальна записка ОСОБА_1 , на підставі яких роботодавцем зроблено висновок про неналежне виконання працівником п. 2.5. Робочої інструкції водія автотранспортних засобів в частині звітування за використання паливно-мастильних матеріалів, що свідчить про порушення трудової дисципліни.

Встановивши, що відповідно до вимог Робочої інструкції водія автотранспортних засобів групи експлуатації автотранспортних засобів відділу автотранспортного забезпечення департаменту адміністративно-господарської діяльності відокремленого підрозділу «Укренергосервіс» ОСОБА_1 27 лютого 2019 року було надано звіт про використання коштів, виданих на відрядження або під звіт, що свідчить про виконання ОСОБА_1 вимог робочої інструкції, суд першої інстанції, з висновком якого погодився і апеляційний суд, обґрунтовано вважав наявними правові підстави для задоволення позову та скасування спірного наказу.

Крім того, закон покладає обов`язок саме на роботодавця надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. Разом із тим, ПрАТ «НЕК «Укренерго» не надало належних і допустимих доказів на підтвердження вказаного факту, а службове розслідування у порушення вимог Положення про порядок проведення службового розслідування та службової перевірки в ДП «НЕК «Укренерго», затвердженого наказом

ДП «НЕК «Укренерго» від 03 березня 2016 року № 47, проведено не було, що не заперечується відповідачем та свідчить про порушення процедури притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності.

Доводи касаційної скарги про неповне встановлення судами обставин справи, ненадання належної оцінки доказам не можуть бути взяті до уваги Верховним Судом, оскільки вони спрямовані на необхідність переоцінки доказів у справі, що у силу вимог статті 400 ЦПК України виходить за межі розгляду справи судом касаційної інстанції.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 373/2054/16-ц (провадження № 14-446цс18) сформульовано правовий висновок про те, що встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою судів першої та апеляційної інстанцій.

Це передбачено статтями 77, 78, 79, 80, 89, 367 ЦПК України. Якщо порушень порядку надання та отримання доказів у суді першої інстанції апеляційним судом не встановлено, а оцінка доказів зроблена як судом першої, так і судом апеляційної інстанцій, то суд касаційної інстанції не наділений повноваженнями втручатися в оцінку доказів.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду, перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію. Повноваження вищих судів щодо скасування чи зміни тих судових рішень, які вступили в законну силу та підлягають виконанню, мають використовуватися для виправлення фундаментальних порушень (рішення у справах «Пономарьов проти України», «Рябих проти Російської Федерації», «Нєлюбін проти Російської Федерації»).

Таким чином, Верховний Суд як суд права не має повноважень втручатися в оцінку доказів, надану судами першої та апеляційної інстанцій, вдаватися до переоцінки доказів та підміняти собою апеляцію.

Наведені в касаційній скарзі доводи загалом аналогічні викладеним в апеляційній скарзі, зводяться до незгоди з висновками судів стосовно встановлених обставин справи, містять посилання на докази, що були предметом дослідження й оцінки судами, та спрямовані на переоцінку доказів у справі, не спростовують висновків судів першої та апеляційної інстанцій, не дають підстав вважати, що судами неправильно застосовано норми матеріального права або допущено порушення норм процесуального права, які б могли бути підставою для скасування оскаржуваних судових рішень.

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення - без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Оскільки доводи касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, висновків судів не спростовують, на законність та обґрунтованість оскаржуваних судових рішень не впливають, судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу, що відповідає положенням статті 6 Конвенції, а тому колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.

Щодо клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з викликом та участю ПрАТ «НЕК «Укренерго»

Аналіз змісту касаційної скарги свідчить про наявність клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з викликом та участю представника ПрАТ «НЕК «Укренерго».

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Таким чином, питання виклику учасників справи для надання пояснень у справі вирішує Верховний Суд з огляду на встановлену необхідність таких пояснень.

Оскільки суд касаційної інстанції не вирішував питання про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень у справі і такої необхідності колегія суддів не вбачає, тому підстави для задоволення клопотання відсутні.

Керуючись статтями 400, 401, 409, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» про розгляд справи у судовому засіданні з викликом та участю представника відмовити.

Касаційну скаргу приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» залишити без задоволення.

Рішення Дарницького районного суду м.Києва від 18 червня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 23 грудня 2020 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді: А. А. Калараш

Є. В. Петров

О. С. Ткачук