Дата документу 03.02.2021 Справа № 316/1206/19
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний №316/1206/19 Головуючий у 1 інстанції Куценко М.О.
Провадження № 22-ц/807/68/21 Суддя-доповідач Онищенко Е.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2021 року м. Запоріжжя

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Запорізького апеляційного суду у складі:

головуючого Онищенка Е.А.

суддів: Бєлки В.Ю.,

Крилової О.В.

за участю секретаря судового засідання Книш С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Енергодарського міського суду Запорізької області від 20 липня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», про визнання протиправними та скасування наказів про оголошення догани та звільнення,-

В С Т А Н О В И Л А:

У червні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», про визнання протиправними та скасування наказів про оголошення догани та звільнення.

В обґрунтування позову зазначав, що з 2011 року працював на посаді начальника відділу ліцензування, якості, стандартизації та сертифікації у Відокремленому підрозділі «Атоменергомаш» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом».

Відповідно до наказу відповідача «Про оголошення догани» від 26.03.2019 року № 89-вк позивача за неналежне виконання посадових обов`язків, передбачених посадовою інструкцією ИД-Р.43.09.001-14, та виробничих документів ВП АЕМ притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани.

Із наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивач не згоден, проект Методики з управління ризиками ним розроблений у строк 29.12.2018 року, погоджений із відповідними посадовими особами підприємства, наданий на затвердження генеральному директору, вдруге проект Методики погоджений з урахуванням наданих пропозицій підрозділів підприємства і наданий на розгляд генеральному директору 04.02.2019 року, у подальшому на підставі Розпорядження № 24-р від 26.04.2019 року встановлено строк до 30.07.2019 року для доопрацювання та введення в дію Методики.

Наказ відповідача «Про оголошення догани» від 26.03.2019 року № 89-вк не містить вказівок, що конкретно не виконано або виконано відповідачем із порушенням встановлених вимог, посилання на п.п. 1.5.1,1.5.2. Положення про розроблення виробничої документації ПЛ-Д.43.09.005-17 необґрунтовані, адже відповідальні за розробку Методики працівники визначалися позивачем як керівником відділу, посилання на порушення вимог «Посадової інструкції начальника ВЛЯСС» ИД-Р.43.09.001-14, «Правил внутрішнього трудового розпорядку для працівників Відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», «Кодексу корпоративної етики ДП НАЕК «Енергоатом» ПЛ-С.0.07.136-16, «Антикорупційної програми ДП НАЕК «Енергоатом» у наказі не конкретизовані. Крім того, наказом Відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» «Про звільнення ОСОБА_1 » від 03.06.2019 року № 26-зв позивача за систематичне невиконання без поважних причин посадових обов`язків, покладених трудовим договором та правилами внутрішнього трудового розпорядку, звільнено з посади начальника відділу ліцензування, якості, стандартизації та сертифікації на підставі п. 3 ч. 1 ст. 40 КЗпП України.

Із зазначеним наказом позивач не згоден, виходячи з того, що порушень наказу ДП НАЕК «Енергоатом» «Про затвердження заходів» № 173 від 26.02.2019 року ним не допущено, на виконання відповідного наказу надано доручення інженеру ОСОБА_2 щодо його введення до виконання у встановленому порядку, 29.03.2019 року розроблено проект розпорядження «Про введення в дію заходів», який подано на погодження, після отримання зауважень генерального директора 15.04.2019 року розпорядження подано на повторне затвердження та 26.04.2019 року генеральним директором підписано Розпорядження №24-р щодо виконання наказу ДП НАЕК «Енергоатом» № 173, п.п. 1,2 Заходів з удосконалення та розвитку інтегрованої системи управління ДП НАЕК «Енергоатом» наказу ДП НАЕК «Енергоатом» «Про затвердження заходів» № 173 від 26.02.2019 року позивачем виконано, що підтверджується листом ДП НАЕК «Енергоатом» № 1283/06 від 25.01.2019 року «Про погодження заяви про політику ДП НАЕК «Енергоатом» «Цілей з удосконалення та розвитку ІСУ на 2019 рік» та «Заходів з удосконалення ІСУ…», яка погоджена листом ВП «Атоменергомаш» № 506/09 від 05.02.2019 року.

Розробка проекту наказу № 1 позивачем проводилася належним чином шляхом витребування у підрозділів підприємства згідно службових записок «Про надання інформації» № 09/12227 від 14.11.2018 року та № 09/1699 від 11.02.2019 року підсумки щодо роботи підрозділів за 11 місяців 2018 року та за 2018 рік, пропозицій заходів щодо включення до наказу № 1 та плани на 2019 рік, проект наказу № 1 направлено на погодження згідно до службової записки № 09/2931 від 14.03.2019 року, а після врахування зауважень відповідний проект направлено 12.04.2019 року на затвердження генеральному директору, а в подальшому передано для проведення службового розслідування до відділу запобігання та протидії корупції. Крім того, п.п. 3.1-3.3, 3.6 Наказу ВП «Атоменергомаш» від 23.10.2018 №369 «Про ведення в дію Настанови» виконані в повному обсязі, п. 3.5 частково, строк виконання п.п. 3.4, 3.6., 3.8 відповідного наказу не настав.

Крім того, Постановою профспілкового комітету первинної профспілкової організації ВП «Атоменергомаш» № 70-23 від 31.05.2019 року звільнення позивача відповідачеві не погоджено.

Просив суд визнати протиправним та скасувати п. 1 наказу Відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» «Про оголошення догани» від 26.03.2019 року № 89-вк в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ;

визнати протиправним та скасувати наказ Відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» «Про звільнення ОСОБА_1 » від 03.06.2019 року № 26-зв, поновлення ОСОБА_1 на роботі у Відокремленому підрозділі «Атоменергомаш» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на посаді начальника відділу ліцензування, якості, стандартизації та сертифікації з 03.06.2019 року;

стягнути з Відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за період вимушеного прогулу у розмірі 112 216,90 грн., моральної шкоди у розмірі 500 000 грн. та судових витрат.

Рішенням Енергодарського міського суду Запорізької області від 20 липня 2020 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, незастосування норми матеріального права, які у даній справі підлягають застосуванню, та порушення норми процесуального права, просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Вирішити питання судових витрат.

Відокремлений підрозділ «Атоменергомаш» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» надало суду відзив на апеляційну скаргу, в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду прешої інстанції у цій справі залишити без змін.

Заслухавши у судовому засіданні суддю-доповідача, пояснення учасників процесу,перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 3 ст.3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч. 1. ст. 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Критерії оцінки правомірності оскаржуваних судових рішень визначені в статті 263 ЦПК України, відповідно до яких судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Європейський суд з прав людини також вказує, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися у світлі обставин кожної справи (рішення у справі "Руїз Торіха проти Іспанії".

Консультативна рада європейських суддів у Висновку № 11 (2008) до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень зазначила, що «якість судового рішення залежить головним чином від якості його мотивування. Виклад підстав прийняття рішення не лише полегшує розуміння та сприяє визнанню сторонами суті рішення, але, насамперед, є гарантією проти свавілля. По-перше, це зобов`язує суддю дати відповідь на аргументи сторін та вказати на доводи, що лежать в основі рішення й забезпечують його правосудність; по-друге, це дає можливість суспільству зрозуміти, яким чином функціонує судова система» (пункти 34-35).

Вищезазначеним вимогам оскаржуване рішення не відповідає.

Так, відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з відсутності правових підстав для задоволення позову.

Проте, колегія суддів не погоджується з вказаним висновком суду, оскільки воно не відповідає фактичним обставинам справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 3, ст. 4 КЗпП України законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організації незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами. Законодавство про працю складається з Кодексу законів про працю України та інших актів законодавства України, прийнятих відповідно до нього.

Згідно з ч.1 ст.21 КЗпП України трудовим договором є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Встановлено, що 30.08.2018 року Президентом ДП «НАЕК «Енергоатом» затверджено Положення з управління ризиками у ДП «НАЕК «Енергоатом» ПЛ-Д.0.06.679-18 (том 2 а.с.49-59).

П. 4 Наказу ВП «Атоменергомаш» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом»» «Про введенння в дію Положення» № 345 від 21.09.2018 року введено в дію «Заходи щодо впровадження «Положення з управління ризиками у ДП «НАЕК «Енергоатом» ПЛ-Д.0.06.679-18» згідно з додатком до наказу (том 1 а.с.246-250).

П. 5 Заходів щодо впровадження «Положення з управління ризиками у ДП «НАЕК «Енергоатом»» ПЛ-Д.0.06.679-18 (додаток № 1 до наказу ВП АЕМ від 21.09.2018 року № 345) для відповідального виконавця ВЛЯСС (відділ ліцензування, якості, стандартизації та сертифікації) визначено захід «начальнику ВЛЯСС забезпечити розроблення виробничої документації (надалі ВД) про оцінку та керування ризиками у ВП АЕМ, з урахування карток оцінки ризиків, наданих структурними підрозділами» (том 1 а.с.249). Додаток № 1 до наказу ВП АЕМ від 21.09.2018 року № 345 підписано в.о. начальника ВЛЯСС ОСОБА_3 .

Відповідно до службової записки позивача «Про погодження» № 09/14381 від 28.12.2018 року проект «Методики з управління ризиками у ВП «Атоменергомаш» направлено керівникам структурних підрозділів з вимогою розглянути у строк до 08.01.19р. та надати пропозиції, а за відсутності зауважень- погодити методику (том 3 а.с.39).

Згідно з даними системи електронного документообігу щодо документу «Про погодження (09/14381 от 28.12.2018)» (том 3 а.с.188), виконавцем ОСОБА_4 08.01.2019 року направлено сканкопію із зауваженнями файл у вкладенні (Методика з управління ризиками у ВП АЕМ) та ОСОБА_5 службову записку від 04.01.2019 року № 07/143.

Згідно п. 3 службової записки № 09/94 від 03.01.2019 року позивач повідомив генерального директора про розроблення начальником ВЛЯСС Методики з управління ризиками у ВП «Атоменергомаш» МТ-С.43.09.008-19, яка погоджена 29.12.2018 року та надана генеральному директору на затвердження (том 2 а.с.227-228).

Відповідно до службової записки начальника відділу ФЕВ ОСОБА_6 «Про надання зауважень» № 07/143 від 04.01.2019 року на виконання службової записки позивача «Про погодження» № 09/14381 від 28.12.2018 року направлено зауваження до проекту Методики з управління ризиками в ВП «Атоменергомаш» (том 2 а.с.183-184).

Службовою запискою начальника ФЕВ ОСОБА_6 «Про надання пропозицій» № 07/469 від 14.01.2019 встановлено, що погодження Методики відбувалося одночасно з запитом пропозицій та зауважень стосовно зазначеного документу, направленого начальником ВЛЯСС службовою запискою від 28.12.2019 № 09/14381 на адресу керівників заводів, ВДВ, ФЕВ, ВОПтаЗ, ВМТП, СОП,ПБтаВН, ВК, СПЗ, ВЗПК з терміном до 08.01.2019. Оскільки надання Методики на затвердження відбулося раніше, ніж сплинув термін розгляду проекту документу у зазначених підрозділах, імовірні пропозиції та зауваження не могли бути враховані в редакції, наданій ГД (том 2 а.с.187).

В п.п. 3,4 пояснювальної записки на адресу Голови комісії службового розслідування згідно наказу № 52 від 08.02.19 в.о. ЗГДзЕКП ОСОБА_7 від 19.02.2019 року позивач повідомив, що з метою виконання завдання у встановлений строк згідно з наказом ВП АЕМ від 21.09.2018 року № 345 «Про введення в дію Положення» проект методики був погоджений та поданий на затвердження генеральному директору (надалі ГД) 29.12.2018 року, пропозиції ФЕВ отримані сл./з від 04.01.2019 № 07/143 планувалося врахувати та погодити Методику вдруге. Вдруге Методика погоджена (з урахуванням пропозицій ОСОБА_8 та ВОПтаЗ) та надана на розгляд ГД 04.02.2019 року. Вимоги ВД та нормативних документів (надалі НД) під час погодження МТ-С.43.09.008-19 не порушені, нормо контроль проведений інженером 2 кат. бюро стандартизації ВЛЯСС ОСОБА_9 (том 2 а.с.167).

В службовій записці в.о. начальника ВЛЯСС ОСОБА_3 «Відповідь на службову записку» № 09/1750 від 12.02.2019 року зазначено, що під час виконання нею обов`язків начальника ВЛЯСС з 04.09.2018 по 12.11.2018 до виходу начальника ВЛЯСС з відпустки, підрозділами ВП АЕМ були розроблені та направлені до ВЛЯСС карти оцінки ризиків, відповідно до п.п. 4.3.1 Заходів, впроваджених наказом ВП АЕМ від 24.09.2018 № 345, а ОСОБА_3 був розроблений проект Методики (відсотків 80, не оформлені додатки). Після виходу начальника ВЛЯСС з відпустки, ОСОБА_3 розповіла йому про основні завдання, які зроблені за період заміщення начальника ВЛЯСС, направила за допомогою СЕД всі задачі (термін виконання яких не настав, або задачі, за якими ВЛЯСС здійснює контроль), передала на паперовому носії список основних задач та контролів станом на 12.11.2019, розповіла про напрацювання по основним задачам, передала карти ризиків, які надійшли від підрозділів ВП АЕМ, виклала у локальній мережі проект Методики за адресою: Server1/Обмен/ОЛКСС/Для ОСОБА_10 . Неодноразово звертала увагу начальника ВЛЯСС, що Методику з управління ризиками необхідно впроваджувати разом з альбомом процесів. Інформація щодо подальшої роботи начальником ВЛЯСС з проектом Методики, розробленим ОСОБА_3 безпосередньо, їй не відома (том 2 а.с.245-246).

Згідно з пояснювальною запискою інженера з якості ВЛЯСС Денисенко Ю.О. від 12.02.2019 року повідомлено, що начальник ВЛЯСС ОСОБА_1 перебував у відпустці з 27.08.2019 року.

До 12.11.2018 року ОСОБА_3 був розроблений проект ВД з управління ризиками, який переданий позивачу для доопрацювання. 19.11.2018 позивач направив інженерам з якості ОСОБА_11 та ОСОБА_12 задачу в СЕД: «подготовить проект методики по управлению рисками в ОП АЭМ», в строк до 14.12.2018. До 19.11.2018 жодного разу від начальника ВЛЯСС завдання на розробку або участь у розробці методики з управління ризиками не надходило. Позивачу була дана відповідь про те, що інженери з якості не мають на даний час відповідної кваліфікації та знань для написання цієї Методики: завдання для самостійної підготовки по напрямку «Управління ризиками» попередньо дані не були, навчання за даною темою персонал не проходив та від начальника не отримував жодних матеріалів (начальник ВЛЯСС проходив навчання за даним напрямком). 26.11.2018 позивач повідомив, що буде займатись розробкою Методики з управління ризиками самостійно (том 3 а.с.52-53).

26.02.2019 року відповідачем затверджено Акт службового розслідування невиконання пункту 5 Заходів, затверджених наказом ВП АЕМ від 21.09.2018 року № 345 «Про введення в дію Положення». За результатами проведеного службового розслідування комісією встановлено, що начальником ВЛЯСС ОСОБА_1 : 1) не забезпечено виконання в установлений наказом ВП АЕМ № 345 «Про введення в дію Положення» строк (31.12.2018) доручення з розробки ВД про оцінку та керування ризиками у ВП АЕМ; 2) недотриманий встановлений відповідними ВД та НД Компанії порядок погодження та затвердження виробничих документів в процесі розроблення проекту МТ-С.43.09.008-19, в результаті чого висновки та пропозиції ОСОБА_8 та ВОПтаЗ не були враховані до проекту Методики на стадії її затвердження (том 1 а.с.224-232).

П. 1 наказу Відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» «Про оголошення догани» від 26.03.2019 року № 89-вк за неналежне виконання посадових обов`язків, передбачених посадовою інструкцією ИД-Р.43.09.001-14, вимог виробничих документів, позивача притягнуто до відповідальності шляхом оголошення догани (том 1 а.с.17-20).

Посадовою інструкцією начальника відділу ліцензування, якості, стандартизації та сертифікації ИД-Р.43.09.001-14 на Позивача покладено обов`язки: організовувати розробку, введення в дію системоутворюючих документів з управління якістю ВП АЕМ та впровадження документів ДП «НАЕК «Енергоатом» у сфері управління якістю, організовувати розробку організаційно-розпорядчих та виробничих документів, які визначають порядок проведення аудитів системи якості у ВП АЕМ; планувати, контролювати та координувати діяльність відділу, встановлювати та розподіляти функції, забезпечувати налагодження ефективних виробничих (службових) відношень між працівниками (п.п. 2.2.1, 2.3.2., 2.10.1, 2.10.2 Інструкції) (том 2 а.с.60-78).

Відповідно до розділу 4 посадової інструкції начальника ВЛЯСС ИД-Р.43.09.001-14 (том 2 а.с.60-78) начальник ВЛЯСС несе відповідальність за:

п .4.1 неналежні організацію, контроль, оцінку та координацію діяльності ВП АЕМ з впровадження та підтримки функціонування системи управління якістю, сертифікації продукції, ліцензування певних видів діяльності, стандартизації, нормативного забезпечення, поводження з виробничими та нормативними документами.

п. 4.2 невиконання вимог «Правил внутреннего трудового распорядка для работников ОП АЭМ ГП НАЭК «Энергоатом», а також за:

а) необґрунтоване невиконання, неповне, неякісне чи несвоєчасне невиконання вимог розпорядчих документів ВП АЕМ, ДП «НАЕК «Енергоатом», а також вимог даної посадової інструкції;

б) недотримання чинного законодавства, НД, ВД та ОРД з питань, що відносяться до його сфери діяльності;

в) порушення вимог НД, ВД, включених у додатки А і Б даної інструкції;

п.4.3 начальник ВЛЯСС несе відповідальність за:

б) недостовірність наданих даних та порушення вимог НД і ВД при оформленні документів;

в) невиконання плану робіт відділом;

г) неналежну організацію нормоконтролю у ВП АЕМ.

Позивач ознайомлений зі змістом посадової інструкції начальника відділу ліцензування, якості, стандартизації та сертифікації ИД-Р.43.09.001-14 28.07.2014 року, що підтверджується аркушами погодження та ознайомлення (а.с. том 2 а.с.75).

Статтею 147 КЗпП України передбачено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один із заходів стягнення, якими є догана і звільнення.

Відповідно до статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Згідно зі статтею 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

За змістом статей 147-1, 149 КЗпП України, статті 81 ЦПК у справах щодо притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності обов`язок доказування правомірності застосування дисциплінарного стягнення покладається на роботодавця.

Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права: КЗпП України, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця.

Дисциплінарним проступком визнаються діяння, що пов`язуються з невиконанням чи неналежним виконанням працівником своїх обов`язків без поважних причин. Тобто наявність поважних причин у такому разі свідчить про відсутність вини працівника.

Для притягнення до дисциплінарної відповідальності необхідна сукупності таких умов: конкретний факт порушення (дія чи бездіяльність); порушення стосується лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку; невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності; з моменту виявлення порушення до накладення дисциплінарного стягнення минуло не більше місяця.

Відсутність у Наказі від 26.03.2019 року № 89-вк конкретизованих посилань на порушення вимог «Посадової інструкції начальника ВЛЯСС» ИД-Р.43.09.001-14, «Правил внутрішнього трудового розпорядку для працівників Відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», «Кодексу корпоративної етики ДП НАЕК «Енергоатом» ПЛ-С.0.07.136-16, «Антикорупційної програми ДП НАЕК «Енергоатом» є підставою для звільнення від дисциплінарної відповідальності, адже неналежне оформлення рішення про застосування дисциплінарного стягнення не є підставою для звільнення працівника від дисциплінарної відповідальності.

Наказом №89-вк вія 26.03.2019 року «Про оголошення догани» ОСОБА_1 притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Згідно п.1 Наказу догана оголошена за неналежне виконання посадових обов`язків, передбачених посадовою інструкцією ИД-Р.43.09.001-14, вимог виробничих документів ВП АЕМ.

Встановлено, що Наказом №345 від 21.09.2018 «Про введення в дію Положення» введені в дію «Заходи щодо впровадження «Положення з управління ризиками у ДП «НАЕК «Енергоатом» ПЛ-Д 0.06.679-18. Пунктом 5 вказаних Заходів визначено завдання «Начальнику ВЛЯСС забезпечити розроблення ВД про оцінку та керування ризиками у ВП АЕМ, з урахування карток оцінки ризиків, наданих структурними підрозділами», строк виконання 31.12.2018.

Під час підготовки та видання наказу начальник ВЛЯСС ОСОБА_1 знаходився у щорічній відпустці.

Заходи підписані виконуючим обов`язки начальника ВЛЯСС ОСОБА_3 , погоджені головним інженером - технічним директором ОСОБА_13 та виконуючим обов`язки начальника служби - головного інспектора СОП,ПБтаВН.

Після закінчення щорічної відпустки начальника ВЛЯСС ОСОБА_1 був розглянутий наказ №345 від 21.09.2018 «Про введення в дію Положення», 19.11.2018 визначені завдання, які зареєстровані у комп`ютерній системі електронного документообігу, для:

- інженера з якості ОСОБА_11 : «совместно с Кораблевой подготовить проект Методики по управлению рисками в ОП АЭМ;

- інженеру з якості ОСОБА_12 ; «предоставить ОСОБА_14 всю имеющуюся информацию (в том числе разработаные ренее документы) по рискам, и совместной подготовки Методики.

В подальшому під час виконання завдань інженерами з якості:

- 19.11.2018 року ОСОБА_12 надана інформація що: «разработанные раннєє документы (по рискам) отсутствуют. В отсутствие начальника ОЛКСС, информация от подразделений была предоставлена ОСОБА_15 , разработанные карты рисков от подразделений были переданы начальнику ОЛКСС.

- 20.11.2018 року ОСОБА_11 повернула не виконане завдання начальнику ВЛЯСС Дениску В.В.

- 22.11.2018 року ОСОБА_1 повторно видав завдання ОСОБА_11 з резолюцією: «прошу не перенаправлять мне обратно выданные мною для Вас задание».

- 22.11.2018 року ОСОБА_1 повторно видав завдання ОСОБА_12 з резолюцією: «прошу не игнорировать мои распоряжения, и не перенаправлять мне обратно выданные мною для Вас задания.».

- 26.11.2018 року ОСОБА_11 надала інформацію «не считаю возможным заниматься разработкой методики по управлению рисками, т.к. не имею достаточной квалификации, подготовка персонала ОЛКСС для выполнения данной работы не организована и не проведена».

- 26.11.2018 року ОСОБА_12 надала інформацію «для разработки методики по управлению рисками, необходимо иметь достаточный уровень квалификации по данному направлению, на данный момент знаний в данной области не достаточно для підготовки такого документа. Действия по подготовке персонала ОЛКСС для выполнения данной работы не организовывались и не проводились».

Фактично інженери ВЛЯСС ОСОБА_11 та ОСОБА_12 відмовились від розробки документу.

ОСОБА_1 , як начальник ВЛЯСС, з метою виконання завдання у встановлений строк, опрацював нормативні документи і світовий досвід з управління ризиками та розробив проект «Методики з управління ризиками у ВП «Атоменергомаш» МТ-С.43.09.008-19.

Проект Методики, з метою врахування можливих пропозицій (за наявності) від інших підрозділів, був направлений керівникам підрозділів ЗНСОтаТ, ЗСК, РМЗ, ВДВ, ФЕВ, ВОПтаЗ, ВМТП, ВК, СПЗ, ВЗПК службовою запискою від 28.12.2018 року №09/14381 «Про погодження».

Службовою запискою від 04.01.2019 року №07/143 отримані пропозиції від ФЕВ, виходячи з яких було запропоновано врахувати та погодити Методику вдруге.

Вдруге проект Методики погоджений (з урахуванням пропозицій ФЕВ і ВОПтаЗ) та наданий ГД на розгляд 04.02.2019 року. Вимоги виробничої та нормативної документації під час погодження проекту Методики МТ-С.43.09.008-19 не порушені, нормоконтроль проведений інженером 2 категорії бюро стандартизації ВЛЯСС ОСОБА_9 у встановленому порядку. Станом на 12.03.2019 року Методика з управління ризиками Генеральним директором не затверджена, зауваження були відсутні.

20.03.2019 року отримані зауваження ГД до проекту Методики. Окрім зауважень по суті до інформації, яка викладена у проекті Методики, ГД виклав особисте (упереджене) ставлення генерального директора до начальника ВЛЯСС.

Станом на 17.05.2019 року зауваження ГД до проекту Методики з управління ризиками, документи Компанії та сторонніх організацій за цим напрямком проаналізовані, визначено зміни, які необхідно ввести до проекту Методики.

Згідно з п.4 Заходів, затверджених Розпорядженням №24-р від 26.04.2019 року, встановлений строк для доопрацювання та введення Методики з управління ризиками; 30.07.2019. У зв`язку з дефіцитом робочого часу у розробника документа ( ОСОБА_1 ), пов`язаних з виконанням поточних завдань, на ГД направлений запит на продовження строку виконання завдання за наказом №345 до 30.07.2019. На цей запит отримана відповідь «Отсутствует объективная информация для принятия решения о переносе».

Таким чином, колегією суддів встановлено, що проект Методики з управління ризиками, розроблений 29.12.2018 року, погоджений з головним інженером - технічним директором, заступником генерального директора з економічних та комерційних питань, начальником служби - головним інспектором служби охорони праці, пожежної безпеки та відомчого нагляду, начальником відділу ліцензування, якості, стандартизації та сертифікації, начальником відділу організації праці та зарплати, начальником фінансово-економічного відділу та наданий на затвердження ГД. Вдруге проект Методики погоджений (з урахуванням пропозицій ОСОБА_8 і ВОПтаЗ) та наданий ГД на розгляд 04.02.2019 року.

Виходячи з Розпорядження №24-р від 26.04.2019 року встановлений строк 30.07.2019 року для доопрацювання та введення Методики з управління ризиками.

В Наказі від 26.03.2019 року №89-вк «Про оголошення догани» є посилання на виробничі та нормативні документи, але не вказано, що конкретно не виконано начальником ВЛЯСС або виконано з порушенням встановлених вимог.

Зокрема є посилання на вимоги Положення про розроблення виробничої документації ПЛ-Д.43.09.005-17, а саме п. 1.5.1 «керівник підрозділу розробника виробничого документу визначає працівника відповідального за розроблення документу», п.1.5.2 «виконавець має забезпечувати відповідність змісту виробничого документа його призначенню, вимогам нормативно правових актів, проектних, нормативних, виробничих та організаційно розпорядчих документів, вимогам Положення та правилам правопису».

Ці посилання спростовуються фактичними обставинами, згідно яких відповідальний персонал був визначений, хоча в подальшому і відмовився виконувати роботу.

Розроблення документу виконано начальником ВЛЯСС, вказані вище вимоги Положення не порушені.

Отже, враховуючи вищенаведене, судова колегія дійшла висновку про незаконність наказу від 26.03.2019 року №89-вк «Про оголошення догани» позивачу.

Вирішуючи питання про законність звільнення позивача, судова колегія виходить з наступного.

Статтею 147 КЗпП України передбачено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один із заходів стягнення, якими є догана і звільнення.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 40 КЗпП України трудовий договір може бути розірвано в разі систематичного невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо раніше до нього застосовувались заходи дисциплінарного стягнення.

Отже, для припинення трудових правовідносин з кожної конкретної підстави існує спеціальний порядок, якого роботодавець зобов`язаний дотримуватись для того, щоб звільнення було законним.

Звільнення працівника на підставі пункту 3 частини першої статті 40 КЗпП України є видом дисциплінарного стягнення, а тому при звільненні з цієї підстави роботодавець зобов`язаний дотримуватись порядку притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності, а також положень статті 43 КЗпП України (отримання роботодавцем попередньої згоди виборного органу первинної профспілкової організації), якщо працівник є членом профспілкової організації.

15.05.2019 року відповідачем на адресу первинної профспілкової організації направлено подання «Про узгодження звільнення ОСОБА_1 за систематичне невиконання без поважних причин посадових обов`язків» № 3, яке отримане первинною профспілковою організацією 16.05.2019 року.

Постановою Первинної профспілкової організації ВП «Атоменергомаш» № 70-23 від 31.07.2019 року подання № 3 від 15.05.2019р. «Про узгодження» звільнення ОСОБА_1 за систематичне невиконання без поважних причин посадових обов`язків не узгоджено з мотивів скасування Рішенням Енергодарського міського суду Запорізької області від 10.04.2019 року оголошеної позивачеві догани та оскарження позивачем наказу про оголошення йому догани відповідно до Ухвали Енергодарського міського суду від 18.04.2019 року про відкриття загального позовного провадження.

Наказом Відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» «Про звільнення ОСОБА_1 » від 03.06.2019 року № 26-зв, позивача звільнено за систематичне невиконання без поважних причин посадових обов`язків, покладених трудовим договором на підставі п. 3 ст. 40 КЗпП України.

Посадовою інструкцією начальника відділу ліцензування, якості, стандартизації та сертифікації ИД-Р.43.09.001-14 на Позивача покладено обов`язки: організовувати розробку, введення в дію системоутворюючих документів з управління якістю ВП АЕМ та впровадження документів ДП «НАЕК «Енергоатом» у сфері управління якістю, організовувати моніторинг функціонування системи управління якістю у ВП АЕМ, розробку заходів з її вдосконалення, впровадження, контроль та оцінку результатів виконання заходів, організовувати розробку організаційно-розпорядчих та виробничих документів, які визначають порядок проведення аудитів системи якості у ВП АЕМ; планувати, контролювати та координувати діяльність відділу, встановлювати та розподіляти функції, забезпечувати налагодження ефективних виробничих (службових) відношень між працівниками (п.п. 2.2.1, 2.2.2, 2.3.2., 2.10.1, 2.10.2 Інструкції).

Також, для правомірного розірвання роботодавцем трудового договору на підставі пункту 3 частини першої статті 40 КЗпП України необхідна сукупності таких умов: конкретний факт порушення (дія чи бездіяльність); порушення стосується лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку; невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності; повинно бути систематичним, тобто не першим, і якщо до працівника протягом року вже було застосовано дисциплінарне стягнення; з моменту виявлення порушення до накладення дисциплінарного стягнення минуло не більше місяця.

Встановлено, що Наказом №26-зв від 03.06.2019 року «Про звільнення ОСОБА_1 » позивач звільнений 03.06.2019 року за систематичне невиконання без поважних причин посадових обов`язків покладених трудовим договором та правилами внутрішнього трудового розпорядку, п.3 ст.40 КЗпП України.

Підставою звільнення зазначаються висновки службового розслідування, проведеного відповідно до Наказу ВП «Атоменергомаш» від 23.04.2019 №177 «Про проведення службового розслідування» з 23.04.2019 по 13.05.2019 причин невиконання наказу ДП «НАЕК «Енергоатом» від 26.02.2019 року №173 «Про затвердження заходів» на виконання вимог міжнародних стандартів ISO 9001:2015, ISO 14001:2015, OHSAS 18001:2007 та впровадження ISO 45001:2018, яким затверджено та введено в дію з дата реєстрації цього наказу «Заходи з удосконалення та розвитку інтегрованої системи управління ДП «НАЕК «Енергоатом» (далі - Заходи).

Згідно висновків з Наказу №26-зв від 03.06.2019 року «Про звільнення ОСОБА_1 », вбачається, що начальник ВЛЯСС ОСОБА_1 систематично не виконує обов`язки покладені на нього трудовим договором та правилами внутрішнього трудового розпорядку.

Крім того, в Наказі №26-зв від 03.06.2019 року «Про звільнення ОСОБА_1 » вказано, що за невиконання обов`язків, покладених на нього трудовим договором до начальника ВЛЯСС ОСОБА_1 раніше вже застосовувались заходи дисциплінарного стягнення у вигляді догани (накази ВП АЕМ: від 24.10.2018 №341-вк «Про оголошення догани», від 18.01.2019 №17-вк «Про оголошення догани» та від 26.03.2019 №89-вк «Про оголошення догани»). Дані дисциплінарні стягнення не знято в установленому законом порядку.

Відмовляючи задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність систематичного невиконання позивачем трудових обов`язків, що підтверджується застосуванням до нього протягом року дисциплінарних стягнень на підставі наказів Відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» «Про оголошення догани» №17-вк від 18.01.2019 року (том 3 а.с. 85-86), та «Про оголошення догани» № 89-вк від 26.03.2019 року (том 1 а.с.17-20), які передували притягненню позивача до дисциплінарної згідно наказу «Про звільнення ОСОБА_1 » № 26-зв від 03.06.2019 року.

В аспекті положень ч. 7 ст. 43 КЗпП України і ч. 6 ст. 39 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» та з урахуванням висновку про право роботодавця звільнити працівника (притягнути його до дисциплінарної відповідальності) без згоди виборного органу профспілки, слід виходити з того, що оскільки необґрунтованість рішення профспілкового комітету породжує відповідне право власника на звільнення працівника (притягнення його до дисциплінарної відповідальності), а обґрунтованість такого рішення виключає виникнення такого права, суд зобов`язаний оцінювати рішення профспілкового органу на предмет наявності чи відсутності ознак обґрунтованості.

В ході апеляційного розгляду справи, колегією суддів встановлено, що звільнення ОСОБА_1 є безпідставним з огляду на те, що у Наказі про звільнення вказується, що систематичність підтверджується раніше вже застосованими заходами дисциплінарного стягнення у вигляді догани: накази ВП АЕМ: від 24.10.2018 №341-вк «Про оголошення догани», від 18.01.2019 №17-вк «Про оголошення догани» та від 26.03.2019 №89-вк « Про оголошення догани».

У Наказі про звільнення вказується, що систематичність підтверджується раніше вже застосованими заходами дисциплінарного стягнення у вигляді догани: накази ВП АЕМ: від 24.10.2018 №341-вк «Про оголошення догани», від 18.01.2019 №17-вк «Про оголошення догани» та від 26.03.2019 №89-вк « Про оголошення догани».

При цьому, суд першої інстанції не звернув уваги та не надав належної оцінки доказам, які мають суттєве значення для справи.

Так, колегію суддів встановлено, що Наказ від 24.10.2018 №341-вк «Про оголошення догани» оскаржений в Енергодарський міський суд, був предметом розгляду у справі №316/2292/18, за результатом розгляду Наказ визнаний незаконним та скасований.

Наказ від 18.01.2019 №17-вк «Про оголошення догани» оскаржений в Енергодарський міський суд, був предметом розгляду у справі №316/722/19, за результатом розгляду якого суд затвердив мирову угоду, згідно якої відповідач ВП АЕМ скасував Наказ ВП АЕМ від 18.01.2019 №17-вк «Про оголошення догани».

Враховуючи вищевикладене, вказані судові рішення виключають системність порушення ОСОБА_1 трудового законодавства у виді наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

З огляду на відсутність систематичного не виконання ОСОБА_1 обов`язків покладених на нього трудовим договором та правилами внутрішнього трудового розпорядку, колегія суддів дійшла висновку про незаконність звільнення, оскільки накази ВП АЕМ від 24.10.2018 №341-вк «Про оголошення догани» та наказ від 18.01.2019 №17-вк «Про оголошення догани» скасовані, що виключає системність порушення ОСОБА_1 трудового законодавства.

Відповідно до ст.235 КЗпП України у випадку звільнення без законних підстав працівник повинен бути поновлений на роботі. При прийнятті рішення про поновлення на роботі одночасно приймається рішення про виплату працівнику середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

У відповідності до правового висновку Верховного суду у справі №501/2316/15-ц від 26.08.2020 року у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду:

- вимушений прогул визначається як період часу, з якого почалось порушення трудових прав працівника (незаконне звільнення або переведення на іншу роботу, неправильне зазначення формулювання причин звільнення або затримки видачі трудової книжки при звільненні) до моменту поновлення таких прав, тобто ухвалення рішення про поновлення працівника на роботі чи визнання судом факту того, що неправильне формулювання причин звільнення в трудовій книжці перешкоджало працевлаштуванню працівника;

- стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, обчислюється, починаючи з дня звільнення особи і закінчується днем її поновлення на роботі;

Розрахунок середньої заробітної плати здійснюється виходячи з Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 року №100.

Згідно Довідки відповідача про середню заробітну плату (квітень за 20 робочих дня -38866,04 грн., травень за 22 робочих - 37152, 02 грн. - середньоденна заробітна плата складає 1809,95 грн.: (38866,04 грн.. + 37152, 02 грн.) : (20 днів +22 дні) = 76018,06 : 42 дні.

Час вимушеного прогулу становить 418 днів за період з 03.06.2019 року (день звільнення) до 03.02.2021 року (день ухваленні рішення).

Таким чином, середній заробіток за час вимушеного прогулу з 03.06.2019 року по 03.02.2021 року буде складати 756 559,10 грн. (1809,95 грн. х 418 днів). Який підлягає стягнення з відповідача на користь позивача.

При цьому, вирішуючи питання щодо відшкодування позивачу з боку відповідача моральної шкоди, колегія суддів виходить з наступного.

За приписами ст. 56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову та моральну шкоду передбачені нормами статей 1166, 1167 ЦК України, відповідно до яких шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини.

Стаття 23 ЦК України визначає, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів.

Згідно роз`яснень, викладених у п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" від 31.03.1995 року №4, під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб..

Головною умовою покладення на особу обов`язку компенсувати моральну шкоду є наявність такої шкоди.

Відповідно до п.п.3-5 ст.23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Так, з детального аналізу матеріалів справи та вимог чинного законодавства вбачається, що саме по собі прийняття наказів про оголошення догани та в подальшому їх скасування, не може свідчити про встановлений факт спричинення моральної шкоди позивачу за відсутності понесеної позивачем шкоди та причино - наслідкового зв`язку між ним та відповідачем.

Частиною 1 ст.81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч.5-6 ст.81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з нормою ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

При цьому, позивач не надав жодних належних та допустимих доказів на підтвердження дійсності факту завдання йому моральної шкоди, не довів в чому саме вони полягали, та яких втрат він зазнав внаслідок неправомірних дій щодо нього збоку відповідача.

Відтак, колегія суддів приходить до висновку, що позивачем не надано належних, достовірних та допустимих доказів на підтвердження дійсності факту спричинення йому моральної шкоди незаконними діями відповідача, не обґрунтовано розміру грошового відшкодування, який він прохає стягнути.

Крім того, судова колегія вважає, що поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, є достатньою мірою для відновлення порушених прав позивача.

За таких обставин оскаржуване судове рішення підлягає скасуванню з ухваленням нового про часткове задоволення позовних вимог.

Згідно ч. 13 ст. 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Згідно п. 2 ч.1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Згідно п. 4 ч.1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Керуючись ст. ст. 367 ч.1,2, 368 ч.1, 374 ч.1 п. 2, 376 ч.1 п. 4, 381 384 ЦПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Енергодарського міського суду Запорізької області від 20 липня 2020 року у цій справі скасувати та прийняти постанову наступного змісту.

Позов ОСОБА_1 до Відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», про визнання протиправними та скасування наказів про оголошення догани та звільнення задовольнити частково.

Визнати незаконним п. 1 наказу Відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» «Про оголошення догани» від 26.03.2019 року № 89-вк в частині п.1 про оголошення догани ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний № НОМЕР_1 (таб.№ НОМЕР_2 ).

Визнати незаконним наказ Відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» «Про звільнення ОСОБА_1 » від 03.06.2019 року № 26-зв.

Поновити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний № НОМЕР_1 (таб.№ НОМЕР_2 ) на роботі у Відокремленому підрозділі «Атоменергомаш» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на посаді начальника відділу ліцензування, якості, стандартизації та сертифікації з 03.06.2019 року;

Стягнути з Відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на користь ОСОБА_1 середній заробіток заробітку за період вимушеного прогулу з 03.06.2019 року по 03.02.2021 року у розмірі 756 559 грн. 10 коп.

Стягнути з Відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору у розмірі 3 847 грн.

Допустити негайне виконання судового рішення в частині поновлення на роботі та в частині стягнення середнього заробітку в межах платежів за один місяць.

В іншій частині позову відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 09 лютого 2021року.

Головуючий

Судді: