УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 лютого 2021 року Іллічівський районний суд м.Маріуполя Донецької області за головуванням судді Кузнецова Д.В., за участю секретаря судового засідання Скудар С.В., відповідача ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту (необліковану) електричну енергію,

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Іллічівського районного суду м.Маріуполя Донецької області від 28 грудня 2020 року позов АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту (необліковану) електричну енергію задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , на користь АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію у сумі 19000 (дев`ятнадцять тисяч) гривень, а також витрати по сплаті судового збору в розмірі 2102 грн.

27 січня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд даного судового рішення, в обґрунтування вимог зазначив, що не знав про існування судової справи та не отримував жодного поштового повідомлення, про дату та час розгляду справи не був повідомлений належним чином. Про існування судового рішення дізнався лише 15 січня 2021 року, отримавши поштове повідомлення. Також вказує, що при прийнятті рішення судом не було враховано, що відповідач не є власником будинку та не доведено його причетність до порушення ПКЕЕН. А проживання та реєстрація ОСОБА_1 у вказаному будинку не є підставою для покладення відповідальності на останнього, оскільки саме власник має нести всю відповідальність. Власником будинку на підставі договору купівлі-продажу є його дружина, яка померла в 2012 році. Після її смерті спадкова справа не заводилась. На підставі цього вважає, що він не є споживачем послуг ДТЕК. Крім цього вказує, що 24 січня 2018 року ніякої перевірки представникам позивача не проводилось, а у цей день в будинок проникли невідомі особи та вчинили злочин, з приводу чого він звертався до правоохоронних органів. Акт про порушення №217239 від 24.01.2018 року він отримав лише поштою. Такі дії позивача вважає незаконними та просить скасувати заочне рішення.

В судовому засіданні ОСОБА_1 підтримав свої вимоги.

Представник АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» в судове засідання не прибув, надіслав до суду заяву про розгляд справи без його присутності.

Тому відповідно до частини 1 статті 287 ЦПК України його неявка не перешкоджає розгляду заяви.

Вислухавши заявника, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 11 вересня 2020 року до Іллічівського районного суду м.Маріуполя Донецької області звернувся АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту (необліковану) електричну енергію.

Розгляд справи було призначено в порядку спрощеного позовного провадження із повідомленням (викликом) сторін на 11 листопада 2020 року. Відповідачу своєчасно були направлені екземпляри позову із додатками, ухвала про відкриття провадження у справі та судова повістка, що підтверджується наявним у справі поштовим повідомленням про вручення особисто ОСОБА_1 рекомендованого відправлення 10 жовтня 2020 року (а.с.19). Тобто відповідач був своєчасно та належним чином повідомлений про наявність судового провадження, дату судового розгляду та можливість прибути в судове засідання або надіслати до суду письмовий відзив.

Проте відповідач не скористався своїм правом на відстоювання своєї позиції та наведення доводів в її обґрунтування.

Твердження ОСОБА_1 про те, що підпис, зазначений в поштовому повідомлені, зроблений не ним та йому нічого невідомо про виклик до суду, суд не приймає як поважну причину для скасування заочного рішення та вважає таку позицію зловживанням процесуальними правами, оскільки за поясненнями самого ОСОБА_1 про рішення суду він дізнався, отримавши його поштою. При цьому в справі наявне також друге поштове повідомлення, згідно якого ОСОБА_1 16.01.2021 року отримав рішення суду та особисто розписався в самому повідомленні, не заявляючи про його недостовірність або невідповідність. Порівнюючи вказані у справі поштові повідомлення та підписи одержувача в них, суд доходить висновку про їх достовірність та відхиляє доводи ОСОБА_1 про необізнаність судової справи, дату та часу розгляду справи, та вважає таку поведінку ОСОБА_1 намаганням уникнути від участі в розгляді цивільної справи та заявити про необґрунтовані докази скасування заочного рішення.

28 грудня 2020 року заочним рішенням Іллічівського районного суду м.Маріуполя Донецької області позов АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , на користь АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію у сумі 19000 (дев`ятнадцять тисяч) гривень, а також витрати по сплаті судового збору в розмірі 2102 грн.

Судове рішення мотивоване положеннями діючого на час виникнення спірних правовідносин законодавства та письмовими матеріалами справи (відеозаписом), відповідно до яких було встановлено, що ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії, оскільки відповідно до відомостей, наданих з Департаменту адміністративних послуг Маріупольської міської ради від 21.09.2020 року, ОСОБА_1 зареєстрований у вказаному будинку з 1997 року по теперішній час. Інших осіб, які б фактично проживали або були зареєстровані у вказаному будинку судом не встановлено, що підтверджено матеріалами справи та самим ОСОБА_1 в судовому засіданні.

Також судом при вирішенні спору та прийнятті заочного рішенні враховувались наявні у справі докази того, що власником будинку в БТІ значиться ОСОБА_2 , яка померла в 2012 році та була знята з реєстрації в домоволодінні, проте її чоловік ОСОБА_1 після смерті дружини одноосібно продовжив проживати в домоволодінні та відповідно до вимог частини 3 та 5 статті 1268 ЦК України вважається таким, що прийняв спадщину, яка належить йому з часу відкриття спадщини незалежно від часу прийняття спадщини. В судовому засіданні ОСОБА_1 надав докази вказаних фактів, пояснивши також, що після випадку із ДТЕК він переоформив лицевий рахунок на себе , що додатково підтверджує правильність зроблених судом висновків. Про наявність будь-яких доказів відмови ним від спадщини у встановленому законом порядку ОСОБА_1 не вказувалось, так само як і про існування заведеної спадкової справа за заявами інших спадкоємців, окрім ОСОБА_1 .

Отже ОСОБА_1 не вказано про існування доказів, які б могли свідчити те, що на дату складання акту про порушення споживачем послуг ДТЕК є інша особа, ніж ОСОБА_1 , який після смерті своєї дружини в 2012 році був зареєстрований та продовжив проживати в будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Твердження ОСОБА_1 про відсутність перевірки 24 січня 2018 року представниками ДТЕК та проникнення на його подвір`я невідомих осіб зводяться лише до переоцінки наявних у справі доказів, яким суд під час прийняття заочного рішення надав відповідну оцінку, тим більше, що в судовому засіданні ОСОБА_1 підтвердив, що через два дні 26.01.2018 року складався акт перевірки усунення порушень та на його будинку був встановлений новий лічильник, його запрошували на засідання комісії та розгляд акту про порушення ПКЕЕН для населення, куди він прибув та йому дали відповідну квитанцію на сплату послуг. Також підтвердив, що 14.04.2018 року ним було сплачено частково суму боргу в розмірі 4745,64 гривень за актом про порушення ПКЕЕН №217239 від 24.01.2018 року, що додатково вказує про обізнаність ОСОБА_1 та визнання ним, встановлених в акті про порушення, обставин.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення.

Згідно з частиною 1 статті 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Зі змісту статті 288 ЦПК України випливає, що заочне рішення може бути скасоване лише за наявності трьох підстав, визначених у ст. 288 ЦПК, зокрема, якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже відповідач має вказати про докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення протилежного заочному, повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає. Лише за наявності трьох підстав, визначених у ч.1 ст. 288 ЦПК, можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку. Вказана правова позиція при перегляді заочного рішення підтверджується в листі Верховного Суду України від 01.05.2007 року «Про практику ухвалення та перегляду судами заочних рішень у цивільних справах».

При перевірці доводів, на які посилається відповідач, суд не знаходить їх обґрунтованими для скасування заочного рішення.

Згідно з статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Заявником не наведено та не представлено будь-яких неврахованих судом доказів, які б впливали на правильність прийнятого рішення.

З урахуванням змісту прийнятого по суті спору рішення, доводів, викладених відповідачем, суд приходить до висновку, що заявник не повідомив та не послалася на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, а вказані ним обставини та положення законодавства були враховані судом при винесені рішення по суті справи.

Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (стаття 80 ЦПК України).

За таких обставин справи, суд вважає, що підстави для скасування заочного рішення у суду відсутні.

Керуючись ст.ст. 287, 288 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту (необліковану) електричну енергію, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним Кодексом. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали безпосередньо до Донецького апеляційного суду або через суд першої інстанції.

Повний текст ухвали виготовлений 09 лютого 2021 року.

Суддя: Д. В. Кузнецов