ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9610/21
провадження № 2/753/6647/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" червня 2021 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Заставенко М.О., перевіривши матеріали позовної заяви житлово-будівельного кооперативу «Ромашка-2» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання правочинів недійсними та застосування наслідків недійсності правочину,-

ВСТАНОВИВ:

У травні 2021 до Дарницького районного суду міста Києва надійшла вказана позовна заява, вимогами якої є:

1)Визнати правочини, на підставі яких гр. ОСОБА_1 набула право власності та зареєструвала право власності на квартиру АДРЕСА_1 недійсними;

2)Визнати укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та посвідчений 24 травня 2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевченко О.Г. правочин недійсним:

3)Визнати укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та посвідчений 12 липня 2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бугаренко Т.В. правочин недійсним:

4)Застосувати наслідки недійсності правочинів

5)Надати право ЖБК «Ромашка-2» на вчинення реєстраційних дій щодо права власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175-177 ЦПК України, оскільки:

1.Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, Позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна (п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України)

У своїй позовній заяви позивач зазначає, що на момент подачі позову визначити ціну нерухомого майна неможливо та просить суд визначити суму судового збору, однак доказів неможливості визначення вартості нерухомого майна суду не надано, як і не наведено обґрунтування такої неможливості. Таким чином, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивача про визначення судом суми судового збору.

Суд роз`яснює позивачу, що дійсну ціну позову можливо встановити шляхом звернення до відповідних експертних та інших установ для визначення оцінки майна, після визначення якої можливо встановити дійсну ціну позову і сплатити відповідний розмір судового збору.

2. Відповідно до Закону України «Про судовий збір», за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, вимога позивача про застосування наслідків недійсності правочину є за своєю суттю вимогою про поновлення порушених майнових прав, приведення їх до стану, що існував на момент вчинення дії, якою заподіяно шкоди, тобто повернення або відновлення матеріальних цінностей у натурі - тих же самих, або подібних, або речей такої самої вартості. Якщо їх неможливо повернути у натурі, то відшкодовується їх вартість у грошах (реституція). Інститут реституції застосовується у цивільному праві щодо недійсних угод.

Отже, вимога позивача про застосування наслідків недійсності правочину є вимогою майнового характеру, а отже позивачу потрібно сплатити судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

3.Позивачем заявлені позовні вимоги про визнання недійсними трьох правочинів та надання права на вчинення реєстраційних дій щодо права власності. У відповідності до п.2 ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання юридичною особою позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивач долучив до позову підтвердження оплати судового збору за дві вимоги немайнового характеру. В порушення вимог ч. 3 ст. 177 ЦПК України, позивач не додав до позовної заяви клопотання про звільнення від сплати судового збору із зазначенням підстав такого звільнення. В порушення вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України, позивачем не надано документ, що підтверджує сплату судового збору за ще дві вимоги немайнового характеру.

Таким чином, позивачу необхідно визначити ціну позову, виходячи з дійсної вартості нерухомого майна за адресою АДРЕСА_1 та сплатити судовий збір у розмірі 1,5% від ціни позову або сплатити максимальну суму судового збору в розмірі 794500 гривень.

Відтак позивач повинен визначити ціну позову в залежності від якої сплатити судовий збір.

Суд роз`яснює, що дійсну ціну позову можливо встановити шляхом звернення до відповідних експертних та інших установ для визначення оцінки майна, після визначення якої можливо встановити дійсну ціну позову і сплатити відповідний розмір судового збору.

4.У відповідності до п.4,5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява має містити, зокрема, зміст позовних вимог, якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частиною 5 статті 177 ЦПК України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Суд звертає увагу позивача на те, що ним у позовній заяві зазначено відповідачем-3 ОСОБА_3 , з посиланням на те, що на теперішній час власником спірної квартири є « ОСОБА_3 ». В порушення вищенаведених норм Цивільно-процесуального кодексу не додано доказів на підтвердження цієї обставини.

Відповідно до положень статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Підсумовуючи все вищевикладене, відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, суд надає позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків, шляхом подання до суду протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали позовної заяви в новій редакції з її копіями відповідно для кількості учасників справи, а також квитанцією про сплату судового збору.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 187, 353 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву житлово-будівельного кооперативу «Ромашка-2» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання правочинів недійсними та застосування наслідків недійсності правочину - залишити без руху та надати позивачеві строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десять днів з дня вручення позивачу ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що в разі невиконання вимог ухвали, позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.О.Заставенко