Справа №613/92/20 Провадження № 2/613/13/21
17 червня 2021 року м. Богодухів
Богодухівський районний суд Харківської області в складі головуючого судді Уварової Ю.В., за участі секретаря Семененко К.М., розглянувши в відкритому підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , Селянського фермерського господарства «Дон» про визнання протиправними дій та скасування записів державних реєстрах ,-
В провадженні Богодухівського районного суду Харківської області перебуває зазначена цивільна справа.
В підготовчому засіданні представник позивачів заявив клопотання про призначення у справі почеркознавчої експертизи для вирішення питань, чи виконані рукописні записи в актах прийому-передачі земельних ділянок, що належать позивачам, відповідачами ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .
В обґрунтування клопотання зазначає, що питання, поставлені експерту, відносяться до предмету доказування у даній справі.
Звернув увагу, що сторонам гарантовано право доводити перед судом свої вимоги і заперечення будь-якими передбаченими законом засобами доказування і суд не може обмежити учасників справи у наданні доказів.
Представник СФГ «Дон» заперечував проти задоволення клопотання, оскільки існує рішення суду, що набрало законної сили, яким встановлено, що позивачі передали в оренду земельні ділянки за актами прийому передачі. Тобто у цій справі представник позивачів хоче визнати недійсними акти, дійсність яких вже встановлена рішенням суду. Крім того зазначив, що відповідачі не заперечують, що вносили в акти відомості про строки договорів оренди, про що вони повідомляли під час розгляду інших справ. При цьому власники земельних ділянок /позивачі у справі/ були з усім згодні, жодних заперечень не висловлювали.
Вважав, що необхідно забезпечити явку відповідачів та з`ясувати, чи визнають вони позовні вимоги, що значно прискорить розгляд справи, в той час як проведення експертизи тільки затягне його. Однак відповідачі не повідомлені належним чином про судове засідання, їх думка не з`ясована, отже клопотання є передчасним та не підлягає задоволенню.
Суд, вислухавши думку представника позивачів, представника відповідача СФГ «Дон» Дегтяр О.І., доходить наступного.
Статтею 12 ЦПК України закріплено принцип змагальності сторін у цивільному судочинстві, відповідно до якого кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. При цьому учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом, а кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Процесуальний закон містить вимоги до доказів, на підставі яких суд встановлює обставини справи, а саме: докази повинні бути належними (стаття 77 ЦПК), допустимими (стаття 78 ЦПК), достовірними (стаття 79 ЦПК), а у своїй сукупності - достатніми (стаття 80 ЦПК ).
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Предметом доказування згідно з положеннями ст..77 ЦПК України є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Відповідно до статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальної дії, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.
Аналіз цієї норми свідчить про те, що суд зобов`язаний забезпечити (організувати) дійсно змагальний процес, тобто створити особам, які беруть участь у справі, всі умови для реалізації ними своїх процесуальних прав і виконання покладених на них процесуальних обов`язків.
Суд також зазначає, що згідно зі ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема висновками експертів, тобто висновок експерта є одним з засобів доказування.
Згідно з ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Згідно з ч.2 ст.102 ЦПК України, предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.
В свою чергу основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису.
Отже, враховуючи, що сторона позивачів стверджує, що рукописні записи в актах прийому-передачі належних їм земельних ділянок вчинені конкретними особами відповідачами у справі та обґрунтовує цими обставинами свої позовні вимоги, беручи до уваги, що відповідь на питання, чи виконані рукописні записи відповідачами чи ні може дати лише експерт, для чого необхідні спеціальні знання, суд, виходячи із засад змагальності та рівності сторін у наданні доказів, доходить висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи.
Посилання представника відповідача на те, що предметом спору у даній справі є дійсність актів прийому-передачі земельних ділянок не відповідає фактичним обставинам, оскільки позивачі в своєму позові посилаються на протиправну поведінку відповідачів, які за відсутності відповідних повноважень діяли від їх імені під час заповнення актів прийому-передачі земельних ділянок, і саме такі дії відповідачів ОСОБА_5 та ОСОБА_6 позивачі просять визнати протиправними, не порушуючи питання про дійсність чи недійсність будь-яких документів.
Твердження представника СФГ «Дон», що відповідачі визнають факт заповнення актів, зокрема вчинення ними рукописних записів в актах прийому-передачі, не може бути взятий судом до уваги, оскільки позиція щодо визнання позовних вимог або щодо визнання певних обставин може бути висловлена виключно особисто учасником справи або її представником, що випливає зі змісту ч.1 ст.82 ЦПК України.
Крім того це твердження спростовується заявою відповідача ОСОБА_5 від 15.06.2021, в якій остання зазначає, що заперечує проти позовних вимог в повному обсязі.
Щодо інших доводів представника відповідача, суд зазначає, що питання про те, чи є висновок експерта належним доказом, тобто таким, що містить інформацію щодо предмета доказування, суд вирішить на відповідній стадії при його оцінці.
Щодо зупинення провадження на час проведення експертизи.
Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у разі призначення судом експертизи.
Згідно з п. 9 ч. 1 ст. 253 ЦПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 5 ч. 1 ст. 251 цього Кодексу на час проведення експертизи.
Відповідно до ч. 3 ст. 210 ЦПК України, провадження у справі на стадії її розгляду по суті зупиняється тільки з підстав, встановлених пунктами 1-3 частини першої статті 251 та пунктами 1-3 частини першої статті 252 цього Кодексу.
Враховуючи, що розгляд справи по суті не був розпочатий, суд вважає за можливе зупинити провадження по справі на час проведення експертизи.
Щодо визначення експертної установи.
При вирішенні питання про визначення експертної установи, суд зазначає, що згідно з ч. 3 ст. 103 ЦПК України, при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).
Аналіз цієї норми свідчить про те, що при визначенні експертної установи суд не зв`язаний пропозиціями сторін щодо експертної установи, але має враховувати їх у вирішенні питання про призначення і проведення судової експертизи.
Відповідно до ст. 7 Закону України Про судову експертизу, судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, їх територіальні філії, експертні установи комунальної форми власності, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.
До державних спеціалізованих установ належать зокрема науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України;
Виключно державними спеціалізованими установами здійснюється судово-експертна діяльність, пов`язана з проведенням криміналістичних, судово-медичних і судово-психіатричних експертиз.
Почеркознавча експертиза є підвидом криміналістичних експертиз.
Отже, враховуючи, що взаємної згоди між сторонами не досягнуто, суд, беручи до уваги положення ч. 3 ст. 103 ЦПК України, вважає за можливе доручити проведення почеркознавчої експертизи у даній справі експертам Національного наукового центру «Інституту судових експертиз імені М.С. Бокаріуса», що відповідає положенням ЗУ «Про судову експертизу» та Інструкції «Про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень».
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 76-83, 102-104, 109, 210 ЦПК України, суд,-
Клопотання представника позивачів про призначення експертизи задовольнити.
Призначити по справі судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам Національного наукового центру «Інституту судових експертиз імені М.С. Бокаріуса».
На вирішення експертів поставити наступні питання:
1) Чи виконані рукописні записи в документах:
Попередити експертів про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок експерта та відмову від виконання покладених на нього обов`язків за ст.ст. 384, 385 КК України.
Оплату за проведення експертизи покласти на позивачів.
Роз`яснити сторонам положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.
Надати для проведення експертизи матеріали цивільної справи № 613/92/20.
Зупинити провадження у справі на час проведення експертизи.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги на ухвалу суду через Богодухівський районний суд Харківської області, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ