Апеляційне провадження № 22-ц/824/2496/2021
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2021 року м. Київ

Унікальний номер справи 372/3076/20

Апеляційний суд міста Києва у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача Шахової О.В., суддів: Вербової І.М., Саліхова В.В., за участю секретаря судового засідання Кузнєцової В.В.,

сторони справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Товариство з обмеженою відповідальністю «БЦ Інвестбуд»,

третя особа - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «БЦ Інвестбуд», подану його представником Пустовим Максимом Володимировичем,

на ухвалу Обухівського районного суду Київської області від 8 грудня 2020 року, постановлену в приміщенні суду під головуванням судді Потабенко Л.В., -

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2020 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до ТОВ «БЦ Інвестбуд», третя особа ОСОБА_2 про витребування майна з незаконного володіння.

Ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 8 грудня 2020 року в справі призначено судову почеркознавчу експертизу. Проведення експертизи доручено Київському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України. На вирішення експертів поставлено питання про те, чи виконані підписи від імені ОСОБА_3 у договорах купівлі-продажу земельних ділянок від 19.03.2020 ОСОБА_3 чи іншою особою з наслідуванням її підпису та почерку. Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

Не погодившись з вказаною ухвалою суду, представник відповідача ТОВ «БЦ Інвестбуд» - Пустовий М.В. подав апеляційну скаргу і, вказуючи на порушення норм процесуального права, просить ухвалу суду скасувати в частині обраної експертної установи та розподілу судових витрат та постановити в цій частині нову, якою резолютивну частину ухвали викласти в новій редакції, а саме: призначити у даній справі судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, судові витрати пов`язані з проведенням експертизи покласти на ОСОБА_1 та ТОВ «БЦ «Інвестбуд» в рівних частках.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, зокрема, що сторонами не досягнуто згоди щодо обрання експертної установи.

Вказує також, що експерти Київського НДЕКЦ МВС вже проводили експертне дослідження вказаних документів у межах кримінального провадження і з цих підстав існує ризик неналежного проведення почеркознавчої експертизи з метою повторного підтвердження результатів раніше проведеного експертного дослідження експертами цієї установи.

Товариством було подано клопотання 08.12.2020 із зазначенням вказаних аргументів, проте судом воно не було розглянуто та оцінка щодо вказаних обставин не надавалася.

Разом з тим, оскільки товариство не заперечує щодо проведення експертизи, вважає за необхідне розподілити витрати на експертне дослідження в рівних частинах на обидві сторони.

У відзиві на апеляційну скаргу представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 просить апеляційну скаргу відповідача залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

Вказує на те, що відповідачем не наведено обґрунтованих підстав для сумніву в об`єктивності та неупередженості експертної установи, визначеної судом. Окрім цього, відповідачем не було надано до суду першої інстанції своїх заперечень щодо запропонованої позивачем експертної установи.

Вважає, що визначення КНДІСЕ експертною установою призведе до порушення принципу розумності тривалості судового розгляду, а покладення частини оплати за проведення судової експертизи на відповідача призведе до умисного затягування справи.

У судовому засіданні представник відповідача Пустовий М.В. підтримав доводи апеляційної скарги, з підстав, викладених в ній. Просив резолютивну частину ухвали викласти в новій редакції, а саме: призначити у вказаній справі судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, судові витрати пов`язані з проведенням експертизи покласти на ОСОБА_1 та ТОВ «БЦ «Інвестбуд» в рівних частках.

Представники позивача ОСОБА_4 та ОСОБА_6 заперечували проти апеляційної скарги, просили ухвалу суду про призначення експертизи залишити без змін.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленого рішення, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1 ст. 81 ЦПК України).

Постановляючи ухвалу про призначення судової почеркознавчої експертизи суд першої інстанції виходив з того, що питання, поставлені стороною позивача на вирішення експертизи мають суттєве значення і для їх вирішення необхідні спеціальні знання, зазначивши при цьому, що суд з урахуванням обставин справи має право призначити експерта чи експертну установу самостійно.

Апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Частиною 1 статті 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Ухвала суду першої інстанції оскаржується лише в частині визначення експертної установи та розподілу витрат за проведення експертизи, а тому в іншій частині судом апеляційної інстанції не переглядається.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України про «Судову експертизу»).

Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

Відповідно до статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з п.4 ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до положень ст.12 ЦПК України, яка покладає на суд певні обов`язки зі створення для сторін змагального процесу, суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі їх права та обов`язки, попереджає про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Тож не можна погодитися із доводами апеляційної скарги, що судом всупереч вимог ч. 3 ст. 103 ЦПК України не встановлювався строк для обрання сторонами експертної установи, оскільки як вбачається з протоколу судового засідання від 2 грудня 2020 року, представник відповідача заявляв, що з клопотанням про призначення експертизи не ознайомлений, як і не ознайомлювався із відповіддю на відзив.

Для цього, судом першої інстанції розгляд справи було відкладено на 08.12.2020 до 13 год. 30 хв.

Скориставшись своїми процесуальними правами, як учасник судового розгляду, представник відповідача Пустовий М.В. ознайомився з матеріалами справи лише 7.12.2020.

08.12.2020 о 13 год. 49 хв. подав до суду клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи, беззаперечно знаючи, що засідання по вказаній справі було призначено на 8.12.2020 о 13 год. 30 хв., що підтверджується розпискою щодо повідомлення про дату, час та місце розгляду справи (т.2 ас. 76).

В судове засідання 08.12.2020 представник відповідача не з`явився, клопотання про відкладення розгляду справи не заявив.

Тобто, користуючись своїми процесуальними правами на власний розсуд, не висловив вчасно своїх заперечень щодо проведення обраною позивачем експертною установою судової експертизи.

Відповідно до ч. 3 ст. 103 ЦПК України при призначенні судом експерт або експертна установа обираються сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно.

Згідно із ст. 7 Закону України «Про судову експертизу» судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, їх територіальні філії, експертні установи комунальної форми власності, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.

До державних спеціалізованих установ належать:

науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України;

науково-дослідні установи судових експертиз, судово-медичні та судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України;

експертні служби Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства оборони України, Служби безпеки України та Державної прикордонної служби України.

Виключно державними спеціалізованими установами здійснюється судово-експертна діяльність, пов`язана з проведенням криміналістичних, судово-медичних і судово-психіатричних експертиз.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про судову експертизу» судовими експертами можуть бути особи, які мають необхідні знання для надання висновку з досліджуваних питань. Судовими експертами державних спеціалізованих установ можуть бути фахівці, які мають відповідну вищу освіту, освітньо-кваліфікаційний рівень не нижче спеціаліста, пройшли відповідну підготовку та отримали кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності. До проведення судових експертиз (обстежень і досліджень), крім тих, що проводяться виключно державними спеціалізованими установами, можуть залучатися також судові експерти, які не є працівниками цих установ, за умови, що вони мають відповідну вищу освіту, освітньо-кваліфікаційний рівень не нижче спеціаліста, пройшли відповідну підготовку в державних спеціалізованих установах Міністерства юстиції України, атестовані та отримали кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності у порядку, передбаченому цим Законом. Судовому експерту забороняється використовувати свої повноваження з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття обіцянки та пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб. До фахівця у відповідній галузі знань, який проводить судову експертизу, застосовуються положення цього Закону щодо гарантій, прав, обов`язків, відповідальності судового експерта, крім відповідальності за відмову від проведення експертизи та положень розділу III цього Закону.

Згідно п. 1.2.1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1909 року № 53/5, почеркознавча експертиза відноситься до категорії криміналістичних експертиз та з урахуванням вимог ст. 7 Закону України «Про судову експертизу» проводиться державними спеціалізованими установами, якою є Київський науково-дослідний експертно-криміналістичний центр МВС України.

Діяльність служби регламентовано Положенням про Експертну службу Міністерства внутрішніх справ України, затверджене наказом МВС України від 03.11.2015 № 1343, зареєстровано у МЮ України 06.11.2015 № 1390/27835, відповідно до якого: експертна служба Міністерства внутрішніх справ України є системою державних спеціалізованих установ судової експертизи, діяльність якої спрямовується і координується Міністерством внутрішніх справ України. Експертна служба МВС безпосередньо підпорядковується Міністру внутрішніх справ України.

Експертна служба МВС складається з Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України та територіальних підрозділів - науково-дослідних експертно-криміналістичних центрів, перелік яких наведено в додатку до цього Положення.

З огляду на вищевикладене, та враховуючи, що апеляційна скарга не містить обґрунтованих підстав для сумніву в об`єктивності та неупередженості експертної установи, визначеної судом першої інстанції, доводи апеляційної скарги в цій частині є необґрунтованими.

Окрім цього, в судовому засіданні суду апеляційної інстанції задоволено клопотання представника позивача та долучено до матеріалів справи відповідь КНДІСЕ від 02.02.2020 № 11/01-13/1271-21 на адвокатський запит ОСОБА_4 № 02/01 від 25.01.2021 щодо завантаженості судових експертів вказаного інституту та терміну виконання почеркознавчих експертиз.

Також завантаженість експертів КНДІСЕ підтверджується в тому числі і листами інституту від 09.09.2020 № 21755/20-43 та від 11.09.2020 № 21996/20-39, копії яких додані до відзиву на апеляційну скаргу, в яких зазначено, що у зв`язку зі значним навантаженням експертів строк виконання експертизи складає понад 90 календарних днів.

Враховуючи викладене, доводи апеляційної скарги стосовно обрання експертною установою для проведення почеркознавчої експертизи КНДІСЕ відхиляються апеляційним судом, оскільки обрання вказаної установи не зможе належним чином забезпечити виконання експертизу у короткі терміни, що, можливо, порушить розумний строк розгляду справи в суді.

Відповідно до ст. 15 ЗУ «Про судову експертизу», проведення інших експертних досліджень і обстежень державними спеціалізованими установами здійснюється за рахунок замовника.

Відповідно до абз.2 п.20 Постанови Пленуму ВСУ № 8 від 30.05.1997 року, оплата експертизи в цивільній справі провадиться за рахунок сторони, яка порушила відповідне клопотання. Якщо експертиза призначається за клопотанням обох сторін або з ініціативи суду, кошти на її оплату вносяться обома сторонами порівну (ст.73 ЦПК). У разі незгоди сторони (сторін) оплатити вартість експертизи суд розглядає справу на підставі наявних доказів.

Таким чином, є безпідставними доводи апеляційної скарги щодо розподілу витрат на проведення експертизи в рівних частинах між сторонами справи, а посилання представника відповідача на можливість понести витрати на оплату експертизи не спростовують висновки суду першої інстанції.

Водночас, колегія суддів апеляційного суду зауважує, що виходячи із принципу диспозитивності цивільного судочинства, суд першої інстанції наділений виключною компетенцією щодо оцінки доказів при розгляді справи по суті, як суд першої інстанції. Така оцінка повинна ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні доказів у судовому процесі, з врахуванням сукупності всіх обставин. У випадку якщо суд приходить до висновку, що для надання оцінки певним обставинам справи необхідні спеціальні знання експерта, суд вправі призначити судову експертизу, поставивши перед ним ряд питань, та визначити відповідну експертну установу на власний розсуд. При цьому, апеляційний суд не вправі втручатися у виключну компетенцію суду першої інстанції та надавати йому вказівки щодо збирання чи оцінки доказів, призначення експертної установи, тощо, оскільки він наділений власною компетенцією на предмет їх оцінки (переоцінки) за результатами розгляду апеляційної скарги на рішення, ухваленого по суті спору.

Надаючи оцінку доводам апеляційної скарги стосовно того, що суд першої інстанції не врахував та не розглянув клопотання представника відповідача щодо призначення експертизи то слід зазначити, що вказане клопотання, яке надійшло 8.12.2020 після судового засідання не було предметом розгляду в суді першої інстанції по вказаній цивільній справі під час вирішення клопотання позивача про призначення експертизи, а тому підстави стверджувати, що суд першої інстанції допустив порушення норм процесуального права при вирішенні питання щодо експертної установи та оплати вартості експертизи відсутні.

Інших доводів, які б спростовували висновки суду першої інстанції чи доводили б порушення ним норм цивільно-процесуального законодавства, апеляційна скарга не містить.

Апеляційним судом встановлено, що ухвалу постановлено з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи, те що апеляційна скарга залишається без задоволення, судовий збір за подання апеляційної скарги слід покласти на особу, яка подала апеляційну скаргу. Іншими учасниками справи не заявлено до відшкодування судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у апеляційному суді.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 382-384, 389 ЦПК України, Київський апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «БЦ Інвестбуд» відхилити.

Ухвалу Обухівського районного суду Київської області від 8 грудня 2020 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складений 11 лютого 2021 року.

Суддя-доповідач

Судді: