Справа № 404/1904/20
Номер провадження 2/404/537/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2021 року Кіровський районний суд м. Кіровограда

в складі: головуючого судді Мохонько В.В.,

за участі секретаря - Добровольської Т.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в м. Кропивницькому цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошової компенсації за майно, що перебуває у спільній частковій власності,-

ВСТАНОВИВ:

У березні 2020 року позивач звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , по якому просить стягнути з відповідача компенсацію за Ѕ частку у праві спільної часткової власності житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями та спорудами номер АДРЕСА_1 , в розмірі 438 618,50 грн.; стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 компенсацію за Ѕ частку у праві спільної часткової власності земельної ділянки, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; стягнути з ОСОБА_2 компенсацію за 1/4 частку у праві спільної часткової власності на транспортний засіб Volkswagen Touareg 3.0, державний номерний знак НОМЕР_1 /а.с. 1-3/.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.03.2020 року визначено суддю Мохонько В.В. для розгляду /а.с. 44/.

Ухвалами судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 16.04.2020 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошової компенсації за майно, що перебуває у спільній частковій власності відмовлено. Позовну заяву залишено без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали позивачу; запропоновано позивачу подати до суду в установлений строк належним чином оформлену позовну заяву вказавши ціну позову, надати копії позовної заяви та документів, долучених до неї,засвідчених належним чином, відповідно до кількості учасників справи, надати докази вартості частини земельної ділянки та транспортного засобу станом на день звернення до суду, відповідно сплатити кошти по сплаті судового збору із розрахунку 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб /а.с. 53-54, 55-57/.

04.05.2020 року до суду надійшла заява на виконання вимог ухвали суду /а.с. 61-95/.

Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 08.05.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження. Розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання /а.с. 96-97/.

Згідно ухвали Кіровського районного суду м. Кіровограда від 08.05.2020 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову по справі №404/1904/20, провадження 2/404/537/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошової компенсації за майно, що перебуває у спільній частковій власності відмовлено /а.с.98-100/.

Позивач в листопаді 2020 року, через канцелярію суду, подала письмову заяву щодо зміни підстав та предмету позову, якою просила виділити ОСОБА_1 в натурі Ѕ частину житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями та спорудами під номером АДРЕСА_1 ; збільшити ОСОБА_1 частину житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями та спорудами в натурі за рахунок ј частини транспортного засобу, що знаходиться у співвласника ОСОБА_2 ; припинити право власності ОСОБА_2 на житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями та спорудами під номером АДРЕСА_1 .

В підготовче засідання представник позивача не з`явилась, надала до суду заяву, якою просила провести засідання за її відсутності та вирішити подане нею раніше клопотання щодо прийняття до спільного розгляду заяви про зміну підстав та предмета позову.

Відповідач в підготовче засідання, після оголошеної перерви, не з`явилась, про день та час розгляду справи повідомлялась.

За таких обставин, згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Згідно ст. 43 ЦПК України, Учасники справи мають право: ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

У відповідності до ч. 2, 3 ст. 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретного позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Зміна позивачем підстав і предмета позову може мати місце лише альтернативно, тому одночасна їх зміна неможлива. Отже, у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).

Так, Верховний Суд відзначив, що позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Разом з тим не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у рішенні від 13.03.2018 року в справі №916/1764/17.

За змістом поданої до суду заяви, позивач фактично подала заяву, якою змінила предмет позову та просить виділити ОСОБА_1 в натурі Ѕ частину житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями та спорудами під номером АДРЕСА_1 ; збільшити ОСОБА_1 частину житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями та спорудами в натурі за рахунок ј частини транспортного засобу, що знаходиться у співвласника ОСОБА_2 ; припинити право власності ОСОБА_2 на житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями та спорудами під номером АДРЕСА_1 .

Таким чином, враховуючи права позивача, визначені ст. ст. 43, 49 ЦПК України, суд вважає, що клопотання її представника про прийняття до розгляду письмової заяви щодо зміни предмету позову, поданої до закінчення підготовчого засідання, підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 43, 49, 197, 260, 353 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Прийняти до розгляду зміни предмету позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення частини домоволодіння в натурі з урахуванням збільшення частини за рахунок транспортного засобу, що знаходиться у іншого співвласника.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст судового рішення складено 15.02.2021 року.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда В. В. Мохонько