Дата документу 14.06.2021
Справа № 937/4549/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

«14» червня 2021 року Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Сметаніної А.В.,

за участю секретаря Горбань Н.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Мелітополі заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, за участю третіх осіб приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Горая Олега Станіславовича, приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Клименка Романа Васильовича,

В С Т А Н О В И В:

В провадження Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Вердикт Капітал» про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, за участю третіх осіб приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Горая О.С., приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Клименка Романа Васильовича .

Ухвалою від 24.05.2021 року справу прийнято до розгляду та відкрито провадження.

11 червня 2021 до Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області надійшла заява про забезпечення позову, в якій позивач просить вжити заходи забезпечення позову шляхом зупинення стягнення на підставі виконавчого напису нотаріуса № 11252 від 16.07.2020 року, що вчинений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Гораєм О.С. на користь ТОВ «Вердикт Капітал», яким стягнуто з ОСОБА_1 заборгованість у розмірі 22 029,79 грн., який оскаржується боржником у судовому порядку, оскільки невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду по цій справі.

Заява мотивована тим, що в 2020 році приватний виконавець Клименко Р.В. відкрив провадження щодо стягнення з позивача на користь ТОВ «Вердикт Капітал» грошових коштів в сумі 22029,79 грн., на підставі виконавчого напису нотаріуса № 11252, виданого приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Горай О.А., 16.07.2020 року. Позивач вважає вказаний виконавчий напис незаконним, таким, що вчинений з порушенням вимог закону та таким, що не підлягає виконанню. Невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, а тому позивач звернувся до суду.

Відповідно до ч.1 ст. 153 ЦПК України заява розглядається без повідомлення учасників справи.

На підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неповідомленням учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши заяву про забезпечення позову, ознайомившись з матеріалами цивільної справи, суд приходить до висновку, що заява позивача підлягає повному задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується: зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником в судовому порядку.

Як вбачається з вимог ч. 3 ст. 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Частиною 1 ст. 153 ЦПК України передбачено, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Відповідно до ч. 7 ст. 153 ЦПК України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Так, згідно вказаних вище положень цивільного процесуального законодавства, заходи забезпечення позову вживаються судом виключно у разі, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він має намір звернутися до суду, крім того, такі заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. При зверненні до суду з заявою про вжиття заходів забезпечення позову у вигляді накладення арешту на майно заявником мають бути визначені підстави такого звернення, обставини, за наявності яких виконання рішення по справі може стати неможливим, докази того, що запропонований захід забезпечення позову дійсно може виключити можливість невиконання або утруднення виконання судового рішення.

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Тому суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, повинен з урахуванням доказів, наданих заявником на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Отже, суд під час постановлення ухвали про забезпечення позову повинен переконатись в доцільності та обґрунтованості вжиття заходів забезпечення позову.

З матеріалів позовної заяви та заяви про забезпечення позову вбачається, що в межах даної цивільної справи позивачем оскаржується виконавчий напис №11252 вчинений 16.07.2020 року приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Гораєм О.С. про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Вердикт Капітал» заборгованості за кредитним договором в розмірі 22 029,79 грн.

Оспорюваний виконавчий напис знаходиться на примусовому виконанні у приватного виконавця виконавчого округу м. Києва, Клименка Р.В., відкрито виконавче провадження № 62803529.

Постановою приватного виконавця виконавчого округу м. Києва, ОСОБА_2 від 15.09.2020 року звернуто стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника.

Таким чином, з доводів заяви про забезпечення позову, позовної заяви та наданих позивачем документів вбачається, що між сторонами виник спір щодо законності винесення нотаріусом вказаного вище виконавчого напису, зокрема, з підстав небезспірності заборгованості та порушення процедури вчинення виконавчого напису.

Такий спосіб забезпечення позову, як зупинення стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку, прямо передбачений ЦПК України.

При цьому суд враховує, що в даній справі таким виконавчим документом є не судове рішення, зупинення виконання якого іншим судовим рішенням порушуватиме принцип обов`язковості судових рішень, а виконавчий напис нотаріуса.

Невжиття заходів забезпечення позову, в разі ухвалення судом рішення про задоволення позову, може ускладнити ефективний захист та поновлення прав заявника, оскільки вимагатиме від нього вжиття відповідних заходів щодо повернення стягнутого за виконавчим документом, зокрема, шляхом звернення до суду з відповідним позовом.

За вимогами п. 2 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зупиняє вчинення виконавчих дій у разі зупинення судом стягнення на підставі виконавчого документа.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає співмірним заявлений спосіб забезпечення позову із заявленими позовними вимогами, а тому вважає, що зупинення стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку, є належним способом забезпечення позову, вказаний захід забезпечення позову є пропорційним заявленим позовним вимогам та не становитиме надмірний тягар для стягувача (відповідача) і не зможе перешкодити його господарській діяльності, а також не порушить інтереси інших осіб, а тому суд вважає за можливе задовольнити вказану заяву про забезпечення позову.

Крім того, у відповідності до ч.7 ст. 153 ЦПК України в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення.

Згідно ч.3 ст. 154 ЦПК України суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Враховую викладене, підстав для застосування зустрічного зобов`язання, у відповідності до ст. 154 ЦПК України, суд не вбачає, з урахуванням природи спірних відносин, що виникли між сторонами, способу забезпечення позову, наявності зареєстрованого у позивача місця проживання та відсутності у суду даних про вчинення позивачем дій щодо зловживання наділеними процесуальними правами та дій спрямованих на відчуження належного майна або інших дій, які можуть свідчити про наміри позивача утруднити або унеможливити виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Керуючись ст.ст.149, 150, 153, 154, 247, 260 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, за участю третіх осіб приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Горая Олега Станіславовича, приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Клименка Романа Васильовича - задовольнити в повному обсязі.

Зупинити стягнення у виконавчому провадженні № 62803529, яке здійснює приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Клименко Роман Васильович, на підставі виконавчого напису № 11252, вчиненого 16.07.2020 року приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Гораєм Олегом Станіславовичем про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Вердикт - Капітал» заборгованості у розмірі 22 029 (двадцять дві тисячі двадцять дев`ять) гривень 79 копійок.

Заходи забезпечення позову застосовувати до набрання законної сили остаточним рішенням у цій справі.

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала суду є виконавчим документом.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Особи, винні в невиконанні ухвали про забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом.

Учасник справи може подати до суду вмотивоване клопотання про скасування заходу забезпечення позову.

Копію ухвали направити приватному виконавцю виконавчого округу м. Києва Клименку роману Васильовичу (020941, місто Київ, вул. Поправки Юрія, буд.6 оф. 31) для виконання, а сторонам для відома.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Запорізького апеляційного суду через Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя Мелітопольського

міськрайонного суду

Запорізької області: А.В. Сметаніна