ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2483/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" лютого 2021 р. Дарницькоий районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Коренюк А.М.

з секретарем Бурбела С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання ОСОБА_1 про проведення судового засідання у режимі відеоконференції по справі за її ОСОБА_1 позовом до ОСОБА_2 , а також ОСОБА_2 та ОСОБА_2 , що є правонаступниками ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про переведення прав та обов`язків покупця, визнання права спільної сумісної власності та її розподіл, -

ВСТАНОВИВ :

У провадженні цього суду з 23 листопада 2011 року знаходяться вказана справа.

Після розгляду суддею заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді, справа передана цьому судді 15 січня 2021 року й того ж дня - 15 січня 2021 року призначене судове засідання на 15 год. 15 хв. 10 лютого 2021 року, про що сторонам направлено судові повідомлення (повістки) згідно вимог ЦПК України.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, яким зокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.

Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою від 03 лютого 2021 року, яка надійшла до суду 08 лютого 2021 року за вхідним № 8312, й передані судді 09 лютого 2021 року про проведення судового засіданя, яке призначено на 15 год. 15 хв. 10 лютого 2021 року, у режимі відеоконференції по вказаній справі. Натомість заявниця вказує про проведення судового засідання, яке призначене на 11 лютого 2021 року, що не відповідає дійсності.

Дослідивши заяву про проведення судового засідання у режимі відеоконференції, суд вважає, що клопотання не підлягає задоволенню із наступних підстав.

Так, відповідно до ч.1 ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обовязковою.

Відповідно до ч.2 ст. 212 ЦПК України учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за пять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно - телекомунікаційну систему (ч.2 ст. 212 ЦПК України).

Ризики технічної неможливості участі в відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання звязку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом.

Дана заява подана позивачкою з порушення строку, визначеним ч.2 ст. 212 ЦПК України, тобто пізніше пяти днів до судового засідання.

Так, встановлено, що заявниця подана заяку про проведення судового засіданя, яке призначено на 15 год. 15 хв. 10 лютого 2021 року, у режимі відеоконференції 03 лютого 2021 року, яка надійшла до суду поштовим зв`язком 08 лютого 2021 року за вхідним № 8312, й передані судді 09 лютого 2021 року, тобто пізніше пяти днів до судового засідання.

Відповідно до ст. 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

З огляду на зазначені положення чинного законодавства, необхідність проведення судового засідання у режимі відеоконференції визначається судом, що розглядає цивільну справу.

При цьому, виключний перелік випадків, у яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, законом не визначений, в зв`язку з чим необхідність проведення судового засідання в режимі відеоконференції визначається у кожному окремому випадку, з урахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень учасників справи, які за станом здоров`я чи з інших незалежних від цих осіб причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов`язковою.

Окрім того, призначення судового засідання у режимі відеоконференції має здійснюватись у виключних випадках, коли за об`єктивних причин учасник судового процесу позбавлений можливості брати участь у засіданні, а його участь є необхідною для встановлення всіх обставин справи.

Обґрунтовуючи подане клопотання, заявник зазначає про віддаленість свого місцезнаходження й перебування на лікарняному члена сім`ї, однак не надає суду жодних належних та допустимих доказів на підтвердження об`єктивних причин неможливості забезпечити свою явку або свого представника, якого він має право уповноважити діяти у своїх інтересах відповідно до вимог ЦК України та ЦПК України (представництво).

На підставі вищевикладеного, п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України, ст. ст. 4, 212, 258 - 260 ЦПК ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про проведення судового засідання у режимі відеоконференції по справі за її ОСОБА_1 позовом до ОСОБА_2 , а також ОСОБА_2 та ОСОБА_2 , що є правонаступниками ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про переведення прав та обов`язків покупця, визнання права спільної сумісної власності та її розподіл, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

СУДДЯ: