Справа № 758/6234/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 квітня 2021 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Ларіонової Н.М.,

при секретарі судового засідання Волошиній А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в місті Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

В червні 2020 р. позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом про розірвання зареєстрованого з відповідачем ОСОБА_2 31 січня 2015 року шлюб (актовий запис № 65, складений відділом реєстрації актів громадського стану Подільського районного управління юстиції в м. Києві), від якого вони малолітніх мають дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись на те, що протягом останніх двох років стосунки з чоловіком погіршились, зникло взаєморозуміння і повага, стали частими сварки. Вже тривалий час кожний з подружжя живе окремим життям та своїми інтересами. Фактично сім`я припинила своє існування.

Провадження у справі відкрито ухвалою від 10.06.2020 р. з призначенням розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

В вересні 2020 р. відповідачем подані заперечення на позовну заяву, в яких ОСОБА_2 не визнає позовні вимоги та просив надати строк на примирення у 6 місяців. Вважає, що дружина подала заяву про розлучення під впливом емоцій. Фактично позивач з відповідачем проживали разом ще за два роки до офіційної реєстрації (з 2013 року). ІНФОРМАЦІЯ_2 народились спільні діти. Сторони проживають в квартирі, що належить відповідачу на підставі договору дарування від його дідуся та бабусі. За час сімейного життя відношення багато разів погіршувалися, але завжди закінчувалися примиренням. Причиною таких конфліктів є неоднаразове розуміння розподілу подружніх обов`язків в сім`ї.

Позивачка в судове засідання не з`явилась, через канцелярію суду подана заяву в якій просила розглянути справу за її відсутністю та розірвати шлюб. На позовних вимогах наполягає. Вказує в заяві, що шлюбні відносини між сторонами припинені з 01.05.2020 року, спорів про майно та місце проживання дітей не має, проти надання судом строку для примирення позивач категорично заперечує.

Відповідач, будучи повідомлений про час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку, до судового засідання повторно не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Враховуючи, що сторони по справі були належним чинном повідомленні, позивачем подана заява про розгляд справи за його відстуності, підстави, передбачені ст.ст.223, 240 ЦПК України, для відкладення відстуні, то неявка сторін не є перешкодою для розгляду справи, а тому суд розглядає справу за їх відстуності.

Суд, встановивши обставини справи та перевіривши їх доказами, яким надана оцінка в їх сукупності, дійшов таких висновків.

Відповідно до ст. 1 Сімейного Кодексу України побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки.

В силу положень ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права і обов`язки.

Відповідно до ч. 1 ст. 51 Конституції України, ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Приписами ч. 1 ст. 24 СК України встановлено, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

За змістом положень частини 2 статті 36 та статті 51 Сімейного кодексу України, шлюб не може бути підставою для надання особі пільг чи переваг, а також для обмеження її прав та свобод, які встановлені Конституцією України. Дружина та чоловік мають рівне право на повагу до своєї індивідуальності, своїх звичок та уподобань.

Дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Дружина та чоловік відповідальні один перед одним, перед іншими членами сім`ї за свою поведінку в ній. (ст. 55 Сімейного кодексу України).

За правилом частини 2 статті 104 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.

Проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 31 січня 2015 року відділом реєстрації актів громадського стану Подільського районного управління юстиції в м. Києві, що підтверджено оригіналом свідоцтва про шліб серії НОМЕР_1 від 31.01.2015 р., що міститься в матеріалах справи.

Від шлюбу сторони мають двох малолітніх дітей: дочку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 28 жовтня 2015 року, та сина ОСОБА_3 , , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 від 28 жовтня 2015 року.

Шлюбні відносини між сторонами припинені через відсутність взаєморозуміння, втрати почуття любові і поваги один до одного.

Спору про розподіл майна між сторонами на момент розгляду справи та місця проживання дітей не має.

Відповідно до ст.16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Згідно ст.111 ч.1 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Згідно положень частини третьої та четвертої ст. 56 Сімейного кодексу України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини; примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до норм сімейного законодавства, добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз», підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків.

Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем, зазначивши в позові про те, що заперечує проти примирення з відповідачем.

Також під час перебування справи в провадженні суду позивач не висловив свого наміру на збереження сім`ї з відповідачем та подавав на судові засідання заяви, в яких наполягав на розірванні шлюбу. Крім того, суд вважає недоцільним надавати сторонам строк на примирення за клопотанням відповідача, оскільки той строк, на який просив ОСОБА_2 (з вересня 2020 р. на 6 місяців), сплинув ще під час пербування справи в провадженні суду та шлюбні відносини між сторонами за цей час не відновлювались, позивач категорично наполягає на розірванні шлюбу. При цьому відповідач, подавши в вересні клопотання про примирення, жодного разу з цього часу не з`явився в судові засідання. Тому, враховуючи принцип обоюдною добровільності шлюбу, надання строку на примирення буде суперечить принципам морали та інтересам позивача.

Встановивши, що між сторонами втрачено взаєморозуміння та почуття, примирення подружжя є неможливим, подальше спільне життя та збереження шлюбу між ними неможливо і не відповідає інтересам подружжя, суд дійшов висновку про те, що збереження сім`ї є неможливим, шлюб між сторонами існує формально і тому може бути розірваним.

Таким чином, суд, оцінивши докази в їх сукупності, вважає за необхідне задовольнити позов, розірвавши шлюб між сторонами по справі.

Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Частиною 3 ст.115 СК України визначено, що документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Згідно ч. 2 ст. 115 СК України рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили підлягає направленню до Подільського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб від 31 січня 2015 року № 65, складеному відділом реєстрації актів громадського стану Подільського районного управління юстиції в м. Києві.

На підставі викладеного, керуючись ст. 51 Конституції України, ст. ст.1, 3, 24, 56, ч. 3 ст. 105, 112, 115 Сімейного кодексу України, керуючись ст.ст.4, 10, 12, 13, 76-80, 81, 89, 141, 258-259, 263, 264, 265, 268, 273, 354 ЦПК України, п.15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України (2017 р.), -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити в повному обсязі.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянином України (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_4 ) та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянкою України (зареєстроване місце проживання: м. Київ, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 ), зареєстрований 31 січня 2015 року відділом реєстрації актів громадського стану Подільського районного управління юстиції в м. Києві, актовий запис № 65, що мають двох малолітніх дітей.

Після набрання рішенням законної сили направити його копію до Подільського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб від 31 січня 2015 року № 65, складеному відділом реєстрації актів громадського стану Подільського районного управління юстиції в м. Києві.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Подільський районний суд м.Києва протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому копія повного судового рішення не була вручена в день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому копії повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складений 21.04.2021 р.

Суддя Н. М. Ларіонова