Провадження № 2/643/1350/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.06.2021 Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого Поліщук Т. В.,

за участю секретаря судового засідання Новакової Т.С.,

представника позивача адвоката Пейчева К.П.,

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,-

встановив:

Позивач звернулась до суду з позовом, у якому просить розірвати шлюб, зареєстрований між нею та відповідачем по справі 24.07.2010 у Жовтневому відділі реєстрації актів цивільного стану Маріупольського міського управління юстиції Донецької області, актовий запис № 516. В обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, що від шлюбу з відповідачем мають двох спільних неповнолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .. Спільне життя з відповідачем не склалося через наявність різних поглядів на життя, примирення між ними неможливо. Позивач зазначає, що спір по поділ спільного майна між ними на теперішній час відсутній, спору щодо дітей немає.

Відповідно до ч.1 ст.274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа.

Ухвалою судді від 06.10.2020 провадження у справі відкрито і справа призначена до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Відповідач ОСОБА_1 подав заперечення на позовну заяву, в яких просив надати строк на примирення протягом шести місяців, посилаючись на те, що жодних підстав для розірвання шлюбу він не бачить, та таке бажання позивача суперечить її дійсній волі та суперечить як її інтересам, так і інтересам їх неповнолітніх дітей.

Ухвалою судді від 25.11.2020 справу призначено до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи.

Позивачем на електронну адресу суду подана заява, в якій остання наполягає на розірванні шлюбу, просить розглянути справу без її участі та за участю її представника, відмовити у задоволенні клопотання про надання строку на примирення. Позивач зазначає, що вона не має бажання на примирення, подальше спільне життя неможливо, а збереження шлюбу суперечить її інтересам. Вказує, що поведінка відповідача до неї є агресивною, у листопаді 2020 відповідач почав перешкоджати їй у спілкуванні з дітьми, висловлював на її адресу образи. Клопотання відповідача про надання строку на примирення направлено на затягування процесу та обумовлено його бажанням помститись їй за те, що саме вона подала на розлучення. Будь-яких обґрунтованих заперечень проти позову або належним доказів, які б унеможливлювали розірвання шлюбу відповідачем не надано та ним не спростовано той факт, що подальше спільне життя подружжя неможливо.

Представник позивача адвокат Пейчев К.П. подав до суду заяву, в якій останні просить відмовити у задоволенні клопотання про надання строку на примирення, позов задовольнити.

Ухвалою суду від 10.02.2021 за наслідками розгляду клопотання відповідача про надання строку на примирення сторонам наданий строк для примирення протягом два місяці, провадження у справі зупинено до закінчення строку для примирення (а.с.46).

Позивач на електронну адресу суду 11.05.2021 подала заяву, в якій просить позов задовольнити, розглянути справу без її участі та за участю її представника, зазначивши, що бажання до примирення не має.

Представник позивача адвокат Пейчев К.П. подав до суду заяву, в якій зазначає, що відповідач затягує розгляд справи по суті, будь-яких обґрунтованих заперечень проти позову або належним доказів, які б унеможливлювали розірвання шлюбу відповідачем не надано, не спростовано той факт, що подальше спільне життя подружжя неможливо.

Ухвалою суду від 17.06.2021 судове провадження у справі поновлено у зв`язку зі спливом наданого судом строку для примирення.

В судовому засіданні представник позивача адвокат Пейчев К.П. просив позов задовольнити, посилаючись на те, що сторони шлюбні стосунки не підтримують, позивач наполягає на розірванні шлюбу та не бажає примирення.

Відповідач проти задоволення позову заперечував, просив надати строк на примирення у шість місяців, зазначивши, що з вересня 2020 вони з позивачем спільного бюджету не мають, позивач уникає від спілкування з ним, наполягав на присутності позивача у судовому засіданні.

Суд, заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, та надані докази, встановив такі факти та відповідні ним правовідносини.

Щодо участі позивача у судовому засіданні суд зазначає наступне.

Верховний Суд в постанові від 26.12.2018 по справі № 127/575/17 зазначає, що чинне законодавство не містить обмежень щодо можливості участі представника у категорії судових справ про розірвання шлюбу.

Позивач скористалась своїм процесуальним правом, подала до суду заяву про підтримання позовних вимог та про розгляд справи без її участі за участю її представника.

Як встановлено судом і підтверджується письмовими доказами, 24.07.2010 у Жовтневому відділі реєстрації актів цивільного стану Маріупольського міського управління юстиції Донецької області, актовий запис № 516 зареєстрований шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 . Після реєстрації шлюбу позивачу присвоєно прізвище ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб (а.с.3).

Від шлюбу сторони мають двох спільних неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.4,5).

За приписами статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що сторони припинили шлюбні відносини з вересня 2020 року, разом не проживають, спільне господарство не ведуть, у наданий судом, достатній для примирення строк, не примирилися, що не заперечується відповідачем.

Відповідачем на надано суду достатніх доводів, які б свідчили про неможливість розірвання шлюбу між ним та позивачем.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.

Відповідно до ч.2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивача.

За вказаних вище обставин, суд вважає за необхідне шлюб сторін розірвати.

Відповідно до ч.1 ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивач клопотання про відновлення свого дошлюбного прізвища не заявила.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 141, 223, 259, 264-265, 274-279 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 24.07.2010 у Жовтневому відділі реєстрації актів цивільного стану Маріупольського міського управління юстиції Донецької області, актовий запис № 516, між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , - розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_2 прізвище ОСОБА_6 .

Позивач ОСОБА_2 АДРЕСА_1 .

Відповідач ОСОБА_1 АДРЕСА_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повний текст рішення складений 18.06.2021.

Суддя: Т.В. Поліщук