Дата документу 02.02.2021
Справа № 937/7181/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

«02» лютого 2021 року м. Мелітополь

Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області у складі:

головуючого - судді Сметаніної А.В.,

за участі секретаря Горбань Н.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження в м. Мелітополі заяву ОСОБА_1 про накладення штрафних санкцій на ПАТ «Запоріжжяобленерго» та його представника Криницина О.В.,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «Запоріжжяобленерго» про визнання дій відповідача протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

08 грудня 2020 року від позивача ОСОБА_1 надійшла заява про накладення штрафних санкцій на ПАТ «Запоріжжяобленерго», у зв`язку із тим, що відповідач систематично зловживає своїми процесуальними правами та про накладення штрафних санкцій на представника відповідача ОСОБА_2 , у зв`язку із постійним невиконанням покладених на нього судом процесуальних обов`язків. В обґрунтування заяви ОСОБА_1 зазначив, що представник відповідача постійно без поважних причин подавав заяви про відкладення розгляду справи. Так, 29.10.2020 року представник відповідача просив відкласти розгляд справи, у зв`язку із тим, що він не встиг надіслати відзив позивачу, на що не було надано жодного доказу. 30.11.2020 року представник відповідача знову не з`явився до суду та по телефону просив відкласти розгляд справи, проте поважні причини, через які він не може з`явитися у судове засідання, були відсутні. Позивач вважає, що навмисне затягування представником відповідача розгляду даної справи, свідчить про злісне зловживання ним процесуальними правами, у зв`язку із чим ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про накладення штрафних санкцій.

В судове засідання, призначене на 02.02.2021 року о 14 годині 30 хвилин позивач не з`явився, в матеріалах справи є його заява про розгляд справи за його відсутності. У судовому засідання 14.01.2021 року, позивач просив розглянути його заяву про накладення штрафних санкцій та задовольнити її.

В судове засідання, призначене на 02.02.2021 о 14 годині 30 хвилин представник відповідача ОСОБА_2 не з`явився, до суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності та просить відмовити позивачу у задоволенні клопотання про накладення штрафних санкцій на представника відповідача, у зв`язку із поважними причинами його неявки у судові засідання.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що в задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про накладення штрафних санкцій на ПАТ «Запоріжжяобленерго» та представника відповідача ОСОБА_2 слід відмовити з наступних підстав.

Згідно з п. 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Згідно із ч.1, 2 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Перелік дій, які суд відповідно до ст. 44 ЦПК України може визнати зловживанням процесуальними правами не носить вичерпний характер.

Згідно з ч. 4 ст. 44 ЦПК України, суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Відповідно до ст. 143 ЦПК України, заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Частиною 1 статті 144 ЦПК України визначено, що заходами процесуального примусу є: 1) попередження; 2) видалення із залу судового засідання; 3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом; 4) привід; 5) штраф.

Відповідно до п. 2 ч.1 ст.148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі довід 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках, окрім іншого зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Зловживання правом це особливий вид правової поведінки, який полягає у використанні особою своїх прав у недозволені способи, що суперечать призначенню права, внаслідок чого завдаються збитки (шкода) суспільству, державі, окремій особі.

Стримування зловживання правом це боротьба не з самою поведінкою, а з конкретними проявами правової поведінки, що завдають шкоди суспільству й особі.

Верховний Суд, визнаючи певні дії учасників процесу зловживанням процесуальними правами, часто зазначає, що ознакою зловживання процесуальними правами є не просто конкретні дії, а дії, спрямовані на введення суду в оману, затягування розгляду справи, створення перешкод опоненту.

Феномен зловживання процесуальними правами як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає у тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав. Це положення відповідає загальнотеоретичним розробкам конструкції зловживання правом, в яких воно нерідко визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав. Суб`єкт цивільного судочинства свої цивільні процесуальні права має здійснювати відповідно до їх призначення, яке або прямо визначено змістом того чи іншого суб`єктивного права, або вочевидь випливає з логіки існування того чи іншого суб`єктивного процесуального права.

Зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Притягнення особи до відповідальності за процесуальні зловживання повинно ґрунтуватися на доказах її вини. Факти процесуальних зловживань можна віднести до фактів, що доказуються в режимі процесуальних фактів, які включаються у загальний або локальний предмет доказування у справі.

З аналізу наведених норм вбачається, що зловживанням правами можуть бути визнані дії учасника процесу, які формально хоча й передбачені серед його повноважень та прав, однак здійснюються ним не з метою досягнення передбаченого законом процесуального результату, а з метою затягування чи взагалі перешкоджання розгляду справи.

Саме цей критерій є основним для кваліфікації дій особи як зловживання правами.

Суд, аналізуючи зміст заяви ОСОБА_3 не знаходить підтверджень того, що відповідач ПАТ «Запоріжжяобленерго» та його представник ОСОБА_2 під час розгляду даної справи зловживали своїми процесуальними правами, з наступних підстав.

Судове засідання, призначене на 29.10.2020 року було відкладено за клопотанням представника відповідача, у зв`язку із необхідністю надання додаткового строку для подання відзиву на позовну заяву, що не суперечить нормам чинного цивільно-процесуального законодавства.

Судове засідання, призначене на 30.11.2020 року було також відкладено за клопотанням представника відповідача ОСОБА_2 , однак як встановлено судом, причини, через які представник відповідача просив відкласти судове засідання, були поважними, а саме його перебування в період із 23.11.2020 року по 12.12.2020 року на лікарняному, про що свідчить надана копія листка непрацездатності.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви ОСОБА_1 про накладення штрафних санкцій на ПАТ «Запоріжжяобленерго» та представника ОСОБА_2 , оскільки будь-яких зловживань процесуальними правами представником відповідача під час розгляду справи та випадків, передбачених статтею 148 ЦПК України, в процесуальних діях представника відповідача судом не встановлено.

Керуючись ст. ст. 143, 144, 148, 258-261, 268, 353-355 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про накладення штрафних санкцій на ПАТ «Запоріжжяобленерго відмовити повністю.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Запорізького апеляційного суду через Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Повний текст ухвали складено 08 лютого 2021 року.

Суддя Мелітопольського

міськрайонного суду

Запорізької області: А.В. Сметаніна