Суддя Саркісян О. А.
Справа № 644/6374/20
Провадження № 2/644/417/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2021 року

Орджонікідзевський районній суд м. Харкова у складі :

головуючого судді - Саркісян О.А.,

при секретарі - Зоріній Н.В.,

розглянувши у спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного Акціонерного товариства «Харківський підшипниковий завод» про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільнення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовною заявою, в якій просить стягнути з відповідача на її користь нараховану, але не виплачену заробітну плату та середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні.

В обґрунтування позову зазначила, що вона 09.04.2020 була звільнена з посади провідний інженер з підготовки виробництва у відділі головного диспетчера у зв`язку з переводом на інвалідність 2 групи, що перешкоджає подальшій роботі. При звільненні відповідач не провів остаточний розрахунок. Позивач неодноразово зверталася до відповідача відносно виплати заборгованості, однак добровільно відповідач не сплатив заборгованість. У зв`язку з тим, що на день звільнення, в порушення вимог ст. 115 - 116 КЗпП України, відповідач не виплатив належну позивачу заробітну плату, останній звернувся з даним позовом до суду.

Ухвалою суду від 01.09.2020 року відкрито провадження у справі.

Позивач у судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Позовні вимоги підтримала та просила стягнути нараховану, але не виплачену заробітну плату у розмірі 27983,14 грн., середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні. Не заперечувала проти заочного розгляду справи.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про день, час та місце слухання справи повідомлений належним чином, в судове засідання не з`явилися. Про день та час слухання справи повідомлені належним чином.

У зв`язку з цим, суд, згідно вимогам ст. ст. 223 ч.4, 280-281 ЦПК України, вважає можливим провести заочний розгляд справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч.1ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позивачем вимог на підставі наданих сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, доказів.

Згідно з ч.3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх позовних вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 згідно наказу №132/к від 09.04.20 звільнена з посади провідний інженер з підготовки виробництва у відділі головного диспетчера ПАТ «Харківський підшипниковий завод» у зв`язку з переводом на інвалідність 2 групи, що перешкоджає подальшій роботі за п. 2 ст. 40 Кодексу законів про працю України, що підтверджується копією трудової книжки серія НОМЕР_1 .

Стаття 43 Конституції України гарантує, що кожен має право на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.

Відповідно до ч.1 ст.1 ЗУ «Про оплату праці» заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу.

09.04.2020р. позивач зверталась на адресу відповідача з письмовою вимогою про розрахунок, однак, відповідач не надав відповіді на дану вимогу та не здійснив з нею остаточний розрахунок при звільненні.

Працівник має право на оплату своєї праці відповідно до актів законодавства і колективного договору на підставі укладеного трудового договору (ч.1 ст.21 Закону України «Про оплату праці»).

Відповідно до ст.116 КЗпП при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум. В разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган в усякому випадку повинен в зазначений у цій статті строк виплатити не оспорювану нею суму.

З розрахунку від 22.12.2020 року №755/83-6-22 вбачається, що ПАТ «Харківський підшипниковий завод», з урахуванням виплат, має заборгованість по заробітній платі перед ОСОБА_1 за січень 2020 -4354,78 грн., за лютий 2020 - 4834,80 грн., за березень 2020- 5455,36 грн., за квітень 2020 - 13338,20 грн., а разом 27983,14 грн.

У частині другій статті 233 КЗпП України передбачено, що у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Таким чином, суд вважає, що сума заборгованості по заробітній платі, невиплаченій при звільненні ОСОБА_1 саме в розмірі 27983,14 грн. підлягає стягненню з відповідача.

Статтею 117 КЗпП України встановлено, що в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку. При наявності спору про розміри належних звільненому працівникові сум власник або уповноважений ним орган повинен сплатити зазначене в цій статті відшкодування в тому разі, коли спір вирішено на користь працівника. Якщо спір вирішено на користь працівника частково, то розмір відшкодування за час затримки визначає орган, який виносить рішення по суті спору.

Період затримки в проведенні розрахунку складає період з 10.04.2020 року наступного дня з моменту звільнення, та по 04.02.2021 року (день винесення рішення).

Згідно п. 20 Постанови Пленуму ВСУ N 13 від 24.12.99 року «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» установивши при розгляді справи про стягнення заробітної плати у зв`язку із затримкою розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення, коли ж він у цей день не був на роботі, - наступного дня після пред`явлення ним роботодавцеві вимог про розрахунок, суд на підставі ст.117 КЗпП стягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а при не проведенні його до розгляду справи - по день постановлення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини. Сама по собі відсутність коштів у роботодавця не виключає його відповідальності.

Згідно п. 21 вищевказаної Постанови Пленуму ВСУ N 13 від 24.12.99 року при визначенні середньої заробітної плати слід виходити з того, що в усіх випадках, коли за чинним законодавством вона зберігається за працівниками підприємств, установ, організацій, це слід робити відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 р. N 100 (з наступними змінами і доповненнями). Цей нормативний акт не застосовується лише тоді, коли середня заробітна плата визначається для відшкодування шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я, та призначення пенсії.

Згідно п. 2 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 р. N 100 середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Якщо протягом останніх двох календарних місяців працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці робот.

Згідно п. 8 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 р. N 100 нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком.

Суд приходить до висновку про наявність передбачених законом підстав для задоволення позовних вимог і стягнення з відповідача на користь позивача середнього заробітку за час затримки розрахунку, яку розраховує наступним чином.

Середньоденна заробітна плата позивача складає 10290,16 грн. : 42 робочих дні = 245,00 грн., виходячи із заробітної плати за два останніх фактично відпрацьованих позивачем повних місяця - лютий та березень 2020 року (42 робочих дні) та загальної суми нарахованої заробітної плати за вказані місяці 4834,80 +5455,36,00= 10290,16 грн.

Таким чином, сума середнього заробітку за час затримки розрахунку на користь позивача за період з 10.04.2020 року по 04.02.2021 року (209 робочих днів) становить 245,00 грн. х 209 робочих = 51205,00 грн., яку необхідно стягнути з відповідача.

К наданому відповідачем суду розрахунку середнього заробітку за час затримки розрахунку ОСОБА_1 , суд відноситься критично, оскільки зроблений розрахунок не стосується позовних вимог.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню.

На підставі до п.2 ч.1 ст.430 ЦПК України, допустити негайне виконання рішення суду в частині виплати заробітної плати в межах суми платежу за один місяць.

Питання щодо судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2-13, 76, 81, 242-246, 263-265, 274, 280-282,430 ЦПК України, ст.ст. 47, 94, 115 КЗпП України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.

Стягнути з Приватного Акціонерного товариства «Харківський підшипниковий завод» на користь ОСОБА_1 заборгованість із заробітної плати у розмірі 27983,14 грн., середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні у розмірі 51205,00 грн., а всього стягнути 79188,00 грн.

Допустити негайне виконання рішення суду в частині присудження працівникові виплати заробітної плати, але не більше ніж за один місяць.

Стягнути з Приватного Акціонерного товариства «Харківський підшипниковий завод» на користь держави судовий збір у розмірі 908,00 грн.

Рішення може бути оскаржене позивачем безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи Харківському апеляційному суду безпосередньо або через Орджонікідзевський районний суд м. Харкова.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Інформація про сторони:

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 .

Відповідач Приватне Акціонерне товариство «Харківський підшипниковий завод», місцезнаходження: м.Харків, пр.Індустріальний, 3, код ЄРДПОУ: 05808853.

Повний текст рішення виготовлений 09.02.2021 року.

Суддя О.А.Саркісян