Провадження № 2/201/303/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2021 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Демидової С.О.,

з секретарем судового засідання Шумейко А.С.

за участі

представника позивача Алексєєва О.Є.

розглянувши в відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження клопотання представника позивача ОСОБА_1 в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Дніпровські Вежі» про визнання недійсними рішень загальних зборів,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Дніпровські Вежі» про визнання недійсними рішень загальних зборів.

21 січня 2021 року від представника позивача до суду надійшла заява про передачу справи за підсудністю до Господарського суду Дніпропетровської області. Так, представник позивача в обґрунтування поданого клопотання зазначив, що даний спір повинен розглядатися за правилами господарського судочинства, посилаючись при цьому на висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 20 вересня 2018 року у справі № 813/6286/15 та від 02 жовтня 2019 року у справі № 501/1571/16-ц.

У судовому засіданні представник відповідача своє клопотання підтримав у повному обсязі та просив задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження у цій справі, а також залишення без задоволення клопотання представника позивача про передачу справи за підсудністю виходячи з наступного.

Звертаючись до суду з даним позовом, з урахуванням зміненої позовної заяви, позивач просить суд визнати недійсним рішення ОСББ «Дніпровські Вежі» від 29 березня 2017 року в частині затвердження розміру внесків на утримання будинку та прибудинкової території; визнати недійсним та скасувати рішення загальних зборів ОСББ «Дніпровські Вежі», оформлені протоколом загальних зборів від 09 квітня 2019 року; визнати недійсним та скасувати статут ОСББ «Дніпровські Вежі», скасувати реєстраційні дії та записи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців.

Статтею 124 Конституції України передбачено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Поняття «суд, встановлений законом» містить, зокрема, таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, в якому розглядається визначена категорія справ.

Згідно з частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а частиною першою статті 16 цього Кодексу визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших відносин, крім справ, розгляд яких здійснюється за правилами іншого судочинства.

Пунктом 3 частини першої статті 20 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) встановлено, що справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Згідно з частиною першою статті 385 ЦК України власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту.

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників житлових та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».

Відповідно до частини другої статті 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання співвласників багатоквартирного будинку це юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Частиною другою статті 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» встановлено, що об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України.

Згідно з частиною першою статті 85 ЦК України непідприємницькими товариствами є товариства, які не мають на меті одержання прибутку для його наступного розподілу між учасниками.

Загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що належать до компетенції інших органів товариства. Загальні збори товариства своїм рішенням створюють виконавчий орган та встановлюють його компетенцію і склад (частина перша статті 98, частина перша статті 99 ЦК України)

Отже, зазначений Закон визначає ОСББ як юридичну особу, створену власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння щодо використання їх власного майна, управління, утримання і використання неподільного та загального майна.

Ураховуючи, що позивач є власником квартири у багатоквартирному житловому будинку, а спір стосується захисту його прав як співвласника майна зазначеного будинку, порушених, на його думку внесенням змін до відомостей про юридичну особу щодо зміни керівника, змін до установчих документів щодо керівника ОСББ, затвердженням у новій редакції статуту зазначений спір є наближеним до спорів, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи, а отже, повинен розглядатися за правилами господарського судочинства.

Зважаючи на наведене, позов про визнання недійсними рішення загальних зборів ОСББ «Дніпровські Вежі», скасування статуту указаного ОСББ та скасування державної реєстрації не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства, а повинен розглядатися у порядку господарського судочинства.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Ураховуючи те, що позов про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів ОСББ «Дніпровські Вежі», а також визнання недійсним та скасування статут та запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, тому провадження у даній справі підлягає закриттю, при цьому суд роз`яснює позивачеві, що розгляд справи віднесено до юрисдикції господарського суду.

Щодо клопотання представника про направлення справи за підсудністю до Господарського суду Дніпропетровської області необхідно зазначити наступне.

У відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Згідно з ч. 1 ст. 256 ЦПК України якщо провадження у справі закривається з підстави, визначеної пунктом 1 частини першої статті 255 цього Кодексу, суд повинен роз`яснити позивачеві, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд справи. Суд апеляційної або касаційної інстанції повинен також роз`яснити позивачеві про наявність у нього права протягом десяти днів з дня отримання ним відповідної постанови звернутися до суду із заявою про направлення справи за встановленою юрисдикцією, крім випадків об`єднання в одне провадження кількох вимог, які підлягають розгляду в порядку різного судочинства. Заява подається до суду, який прийняв постанову про закриття провадження у справі.

Таким чином, суд першої інстанції передає справу на розгляд іншого суду, якщо справа належить до територіальної підсудності іншого суду, а повноваження щодо направлення справи за встановленою юрисдикцією за клопотанням позивача належить виключно суду апеляційної або касаційної інстанції, а тому відсутні підстави для задоволення клопотання представника позивача про направлення справи за підсудністю.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 255 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 про передачу цивільної справи № 201/11591/19 за позовом ОСОБА_2 до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Дніпровські Вежі» про визнання недійсними рішень загальних зборів залишити без задоволення.

Провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Дніпровські Вежі» про визнання недійсними рішень загальних зборів закрити в зв`язку з тим , що дана справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя С.О. Демидова