У Х В А Л А

05 квітня 2021 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Ларіонової Н. М.,

при секретарі судового засідання Волошиній А.М.,

за участю представника позивача - адвоката Федірко С.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду районного суду в м. Києві заяву представника позивача - адвоката Федірко С.А. про залучення співвідповідача та матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Київська міська державна адміністрація, треті особи: Житлово-будівельний кооператив «Електрон-2», Перша Київська державна нотаріальна контора про визнання свідоцтва про право власності на житло недійсним, визнання права власності на квартиру,-

В С Т А Н О В И В :

В грудні 2017 р. позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до відповідачів, в якому, з урахуванням позовної заяви, викладеної у новій редакції просить: 1) визнати недійсним Ѕ частини та скасувати свідоцтво про право власності на нерухоме майно, видане від 12.12.2007 року Головним Управлінням Житлового Забезпечення Виконавчого органу Київської міської ради Київської міської державної адміністрації на підставі наказу № 2143-С від 04.12.2007 року; 2) визнати за ОСОБА_1 , право власності на Ѕ частину трьохкімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 69,30 кв.м., житловою площею 41.70 кв.м., як набуте під час шлюбу з ОСОБА_4 .

На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу справ між суддями від 05.11.2019 р. дана справа розподілена на суддю Ларіонову Н.М.

Через канцелярію суду надійшло клопотання представник позивача, в якому просив залучити до участі у справі в якості співвідповідача громадянку Російської Федерації ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , засоби зв`язку: тел. НОМЕР_1 .

Заява обґрунтована тим, що предметом спору є нерухоме майно - Ѕ частини кооперативної квартири за адресою: АДРЕСА_1 , за яку пайовий внесок в повному обсязі був сплачений Позивачем шлюбі з ОСОБА_4 , за спільні кошти подружжя у 1992 році. Оскільки на момент набуття права власності на кооперативну квартиру, законодавством не була передбачена як видача свідоцтва про право власності на кооперативну квартиру, так і обов`язкова державна реєстрація права власності на таку квартиру, то Позйвач набула права власності. Проте у 2007 році ОСОБА_4 отримав свідоцтво про право власності на вказане вище нерухоме майно та зареєстрував квартиру тільки на себе. ІНФОРМАЦІЯ_2 - ОСОБА_4 помер. Після смерті ОСОБА_4 Першою київською державною нотаріальною конторою від 30.03.2018 року було відкрито спадкову справу за № 379/2018 за реєстровим №62224492. Позивач звернулась до суду з даною позовною заявою, зазначила Відповідачами по справі спадкоємців першої черги - спільних дітей колишнього подружжя: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та співвідповідачем Київську міську державну адміністрацію ( виконавчий орган Київської міської ради) , оскільки Свідоцтво про право власності було видане на підставі наказу заступника голови Київської міської адміністрації Начальника Головного Управління Житлового Забезпечення від 04.12.2007 року за № 2143-С. Судом у Державного нотаріуса Першої Київської державної нотаріальної контори Дубенко А.О. було витребувано копію спадкової справи № 62224492, після смерті ОСОБА_4 , померлого від ІНФОРМАЦІЯ_2 . З матеріалів цієї спадкової справи вбачається, що існує інша спадкова справа після померлого ОСОБА_4 на території Російської Федерації ( нотаріус Бондарева Л.О. Ступенський нотаріальний округ, Московська область, Російської Федерації нотаріальна справа № 7/2018 від 20.01.2016 року), копія матеріалів якої в порядку ст. 5 Конвенції про правову допомогу та правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах від 22.01.1993 року була передана до матеріалів нотаріальної справи, що перебуває на території України у Державного нотаріуса Першої Київської державної нотаріальної контори Дубенко А.О. З цих матеріалів вбачається, що крім спадкоємців за заповітом - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у спадкової справі наявні відомості ще про одного спадкоємця, який прийняв спадщину. Так, в матеріалах нотаріальної справи міститься заява про прийняття спадщини від 20.01.2018 року від імені ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Заява обгрунтована тим, що на момент смерті ОСОБА_4 , померлого від ІНФОРМАЦІЯ_2 громадянка ОСОБА_5 перебувала з ОСОБА_4 у шлюбі зареєстрованому від 26.08.2011 року Ступінськнм Управлінням РАГС Московської області за реєстровим № 594. А відтак, відповідно до вимог ст. 1241 ЦК України та п. 1 ст. 1149 ЦК Російської Федерації громадянка ОСОБА_5 має право на обов`язкову частку у спадщині, після померлого ОСОБА_4 . Більш того, від 28.01.2021 року у матеріали даної цивільної справи надійшло електронне звернення від громадянки ОСОБА_5 , в якому вона повідомила про зазначені вище обставини та вимагала Позивача ( у спосіб не передбачений законом ) залучити її Відповідачем по справі. На час подання позовної заяви Позивач не знала, про те, що є ще одна особа, яка має відповідати за позовною вимогою Позивача, а саме друга дружина - ОСОБА_4 - ОСОБА_5 .

Представник позивача в судовому засіданні підтримав своє клопотання.

Інші учасники справи, будучи повідомленими про час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку, в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Суд, вислухавши думку учасників, дослідивши матеріали заяви, вважає, що заява підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч. ч. 1-4 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Враховуючи вище викладене, суд вважає, що клопотання представника позивача про залучення по справі в якості співвідповідача ОСОБА_5 , підлягає задоволенню, оскільки крім спадкоємців за заповітом ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у спадковій справі наявні відомості ще про одного спадкоємця, який прийняв спадщину. Так, в матеріалах справи нотаріальної справи міститься заява про прийняття спадщини від 20.01.2018 року від імені ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а тому клопотання представника позивача є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

З урахуванням, що вказаний співвідповідач, являється громадянином Російської Федерації, суду на підставі статті 498 ЦПК України необхідно буде звертатись із судовим дорученням про надання правової допомоги до компетентного суду Російської Федерації.

Згідно зі ст. 498 ЦПК України у разі якщо в процесі розгляду справи суду необхідно вручити документи, отримати докази, провести окремі процесуальні дії на території іншої держави, суд України може звернутися з відповідним судовим дорученням до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави (далі - іноземний суд) у порядку, встановленому цим Кодексом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Доручення суду України надсилається у порядку, встановленому цим Кодексом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, а якщо міжнародний договір не укладено - Міністерству юстиції України, яке надсилає доручення Міністерству закордонних справ України для передачі дипломатичними каналами.

Право суду на звернення із відповідним судовим дорученням до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави закріплене і в ч.1 ст. 80 Закону України «Про міжнародне приватне право».

Порядок вручення документів між Україною та Російською Федерацією передбачений Конвенцією про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних і кримінальних справах від 22 січня 1993 року, ратифікованої Україною 10 листопада 1994 року.

Згідно зі ст. 6 Конвенції сторони надають один одному правову допомогу шляхом виконання процесуальних і інших дій, передбачених законодавством запитуваної Договірної Сторони, зокрема складання і пересилання документів, проведення обшуків, вилучення, пересилання і видачі речових доказів, проведення експертизи, допиту сторін, обвинувачених, свідків, експертів, порушення карного переслідування, розшуку і видачі осіб, що вчинили злочини, визнання і виконання судових рішень по цивільним справам, вироків у частині цивільного позову, виконавчих написів, а також шляхом вручення документів.

Відповідно до пункту 2.1 Інструкції про порядок виконання міжнародних договорів з питань надання правової допомоги у цивільних справах, щодо вручення документів, отримання доказів та визнання і виконання судових рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України, Державної судової адміністрації України 27 червня 2008 року № 1092/5/54, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 02 липня 2008 року за №573/15264, у разі, якщо при розгляді цивільної справи в суду України виникне необхідність у врученні документів або отриманні доказів, у проведенні окремих процесуальних дій за кордоном, суд України складає доручення про надання правової допомоги за кордоном.

Оскільки місце проживання відповідача знаходиться у Російській Федерації, суд відповідно до вищезазначених процесуальних норм, вважає за необхідне направити судове доручення до компетентного іноземного суду для вручення відповідачу копії цієї ухвали та позовної заяви з додатками, і з`ясування її думки з приводу пред`явленого позову, повідомлення про дату, час та місце судового засідання, в рамках Конвенції про правову допомогу і правових відносини по цивільним, сімейним і кримінальним справам від 22 січня 1993 року.

Згідно із п. 8 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках звернення із судовим дорученням про надання правової допомоги, вручення виклику до суду чи інших документів до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави.

Враховуючи вищевикладене, зважаючи на тривалість виконання такого доручення, суд вважає необхідним зупинити провадження у справі до надходження відповіді від іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави на судове доручення про надання правової допомоги, вручення документів відповідачу.

За таких обставин позовну заяву та додані до неї документи необхідно перекласти на російську мову, обов`язок з переведення якої необхідно покласти на позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.51, 240, 252 ,258-260, 261, 353, 498, 499 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Заяву представника позивача - адвоката Федірко С.А. про залучення співвідповідача -задовільнити.

Залучити до участі в справі як співвідповідача - ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ).

Запропонувати залученому даною ухвалою відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали подати відзив на позовну заяву. У зазначений строк відповідач повинен надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язана надіслати іншим учасникам справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву залучений відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання копії відзиву (у разі його надіслання відповідачем) для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам ч.ч. 3-5 ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити залученому відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив (у разі його надіслання позивачем) для подання заперечення, яке має відповідати вимогам ч.ч. 3-5 ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Звернутись до компетентного суду Російської Федерації з судовим дорученням про правову допомогу в рамках Конвенції про правову допомогу і правових відносини по цивільним, сімейним і кримінальним справам від 22 січня 1993 року, ратифікованої Україною 10 листопада 1994 року.

Направити судове доручення до компетентного суду Російської Федерації, юрисдикція якого розповсюджується на територію зареєстрованого місця проживання відповідача ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (місце проживання: АДРЕСА_2 ), вчинити такі процесуальні дії:

1) Вручити ОСОБА_5 копію даної ухвали та копію позовної заяви з додатками.

2) З`ясувати у ОСОБА_5 :

- Чи визнає вона позов?

- Якщо ні, то з яких підстав, чи бажає подати відзив проти позову (у якому викласти заперечення проти позову)?

- за допомогою яких засобів зв`язку (факс, телефон, електронна пошта тощо) відповідачу може бути надіслано судовий виклик (повідомлення)?

Після виконання доручення про надання правової допомоги всі документи, складені у зв`язку з виконанням цього доручення (підтвердження про вручення документів, протоколи та інші документи) направити на адресу Подільського районного суду м. Києва (04071, м. Київ, вул. Хорива, 21).

Зобов`язати позивача подати до суду належним чином завірений переклад на російську мову ухвали та позовної заяви з додатками до неї.

Провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Київська міська державна адміністрація, треті особи: Житлово-будівельний кооператив «Електрон-2», Перша Київська державна нотаріальна контора про визнання свідоцтва про право власності на житло недійсним, визнання права власності на квартиру зупинити до надходження відповіді від суду на доручення.

Ухвалу суду в частині зупинення провадження по справі може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва з подачею апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому копія ухвали не була вручена в день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяН. М. Ларіонова