ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7640/20
провадження № 2/753/2832/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" березня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О. з секретарем судового засідання Кримчук Я.Р., розглянувши в судовому засіданні в м. Києві в порядку спущеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , провідшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

В С Т А Н О В И В:

У травні 2020 р. ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 (далі по тексту - ОСОБА_2 , відповідач) про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири в розмірі 31 500 грн

Позов обґрунтований такими обставинами. Позивач є власником квартири АДРЕСА_1 , яка 20.02.2020 була залита водою. Причиною залиття відповідно до акту від 20.02.2020р. є недбале ставлення мешканців квартири АДРЕСА_2 (квартира належить відповідачу) до сантехнічного обладнання. В результаті залиття у квартирі позивача було пошкоджено стелі, стіни вбиральні, ванної кімнати та кухні. Внаслідок залиття квартира позивача потребує ремонту. Відповідно до висновку про незалежну оцінку майнових прав, з метою визначення ринкової вартості матеріальних втрат понесених в наслідок залиттяу квартирі позивача становить 31 500 грн., витрати на проведення експертизи склали 2 500 грн. Окрім майнових збитків позивачу заподіяно моральну шкоду, яку він оцінює в розмірі 10 000 грн.

Ухвалою від 20 травня 2020 року суд відкрив провадження у справі та вирішив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін в судове засідання.

Представник позивача подав клопотання про розгляд справи у його відсутність, вказав, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та не заперечував проти ухвалення заочного рішення.

За зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідача ОСОБА_2 направлялись ухвала про відкриття провадження та позовна заява з додатками, які повернулися до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», також відповідач повідомлявся про розгляд справи у встановленому законом порядку через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, однак у встановлений судом строк він не подав заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та/або клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін та/або письмового відзиву на позов.

Зважаючи на викладене, суд вирішує справу за наявними матеріалами у відповідності з частиною 5 статті 279 ЦПК України

Зважаючи на викладене суд відповідно до положень статей 280, 281 ЦПК України ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Нез`явлення сторін є підставою для розгляду справи без фіксування судового засідання технічними засобами.

Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у позовній заяві, суд встановив такі обставини.

Двокімнатна квартира АДРЕСА_1 належить на праві власності позивачуОСОБА_1 на підставі свідоцтво про право власності на квартиру від 16.10.2001 (а.с. 18).

20.02.2020 мав місце факт залиття квартири позивача водою, внаслідок чого було виявлено значні пошкодження стелі та стін кухні, вбиральні та ванної кімнати. Після залиття було виявлено плями від залиття та здуття стелі, а також затікання за плитку стін та часткове відставання плитки у вбиральні та ванній кімнаті. На кухні виявлено плями від затікання та здуття на стелі та стіні з дверима до кухні, а також залиття за плитку на стіні та часткове її відставання, що підтверджується актом від 27.02.2020р., складеним комісією відділення № 2 КП «Житло-Сервіс» (а.с. 21).

Згідно з даними акту відділення № 2 КП «Житло-Сервіс» залиття сталося внаслідок недбайливого ставлення мешканців квартири АДРЕСА_3 (відповідача) до сантехнічного обладнання.

За інформацією Комунального підприємства Київської міської Ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» квартира АДРЕСА_2 зареєстрована на праві власності за ОСОБА_2 . (а.с. 14).

Згідно з положеннями статей 12, 76-82 ЦПК України, які визначають загальні правила доказування у цивільному процесі, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення і щодо яких у учасників справи виникає спір.

Згідно з приписами статті 1166 ЦК України, яка визначає підстави відповідальності за завдану майнову шкоду, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

За загальним правилом, встановленим частиною 3 статті 12 та частиною 1 статті 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень…

Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання (частина 1 статті 82 ЦПК України).

Відповідачка визнає як факт, так і причини залиття квартири позивача, а відтак є доведеним і факт заподіяння позивачу внаслідок вказаного залиття майнової шкоди.

Системний аналіз наведених норм процесуального та матеріального права дає підстави для висновку, що вина заподіювача шкоди у деліктних зобов`язаннях презюмується, а відтак саме відповідач, повинен довести відсутність вини у завданні шкоди.

У наданому позивачами акті про залиття від 27.02.2020, складеному комісією відділення № 2 КП «Житло-Сервіс», зафіксовано факт пошкодження квартири позивача водою, зазначено причину залиття та квартиру з якої трапилось залиття, яка належить відповідачу на праві власності і яка у ньому винна, і жодних доказів, які б спростовували зафіксовані у ньому обставини, суду не надано, а відтак цей акт є належним доказом протиправності поведінки відповідача та його вини у заподіянні шкоди.

Таким чином суд вважає доведеним, що відповідач ОСОБА_2 своєю бездіяльністю, яка полягає у неналежному ставленні до сантехнічного обладнання, допустила аварію, чим завдав позивачу майнової шкоди.

Відповідно до статті 1192 ЦК України суд з урахуванням обставин справи за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ такого ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

На підтвердження розміру майнової шкоди позивачами надано висновок експерта від 12.03.29 про об`єкт належної оцінки, відповідно до якого розмір матеріального збитку, завданого в результаті залиття квартири АДРЕСА_1 , становить 31 500 грн. (а.с. 22-37).

Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Висновок експертного дослідження про об`єкт належної оцінкискладений з врахуванням даних, отриманих під час огляду квартири позивача. У висновку експерт Фастовський Л.Н. , який провів ідентифікацію об`єкта дослідження, встановив характер та обсяг ушкоджень, визначив обсяг і номенклатуру робіт з відновлювального ремонту квартири, перелік необхідних складових та матеріалів та вартість відновлювального ремонту.

Жодних доказів, які б дали підстави поставити підсумнів висновок експерта, суду не надано, а тому суд вважає його належним. допустимим та достовірним доказом розміру завданої позивачам майнової шкоди та покладає в обґрунтування свого рішення.

Відтак на підставі оцінки наведених позивачами аргументів і наданих ними доказів суд дійшов висновку про обґрунтованість і доведеність їх вимог про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, в загальному розмірі 31 500 грн.

У зв`язку з розглядом цієї справи позивач поніс судові витрати на загальну суму 12 500 грн., що включає витрати на проведення експертизи в розмірі 2 500 грн. та витрати на професійну правничу допомогу в загальному розмірі 10 000 грн.,

Враховуючи, що рішення ухвалюється на користь позивача, суд відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України покладає на відповідача понесені позивачем судові витрати всумі 12 500 грн.

На підставі викладеного, керуючись статтями 5, 7, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири- задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 (зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_5 , НОМЕР_2 )31 500 гривень на відшкодування матеріальної шкоди.

Стягнути з ОСОБА_2 (зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_5 , НОМЕР_2 )судові витрати по справі у вигляді судового збору в сумі 12 500грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно з підпунктом 15.5 пункту 15 частини першої Перехідних положень Розділу XIII ЦПК України до дня початку функціонування Єдиноїсудової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: