Справа № 526/1606/20
Провадження № 2/526/53/2021
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

(заочне)

31 травня 2021 року Гадяцький районний суд Полтавської області в складі:

головуючого - Киричка С.А.,

з участю секретаря Широколави О.В.,

представника позивача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Гадяч в режимі відеоконференції цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про захист честі, гідності та ділової репутації і стягнення моральної шкоди, заподіяної посяганням на гідність, честь та ділову репутацію,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про захист честі, гідності та ділової репутації і стягнення моральної шкоди, заподіяної посяганням на гідність, честь та ділову репутацію, вказуючи, що він є діючим головою Краснолуцької сільської ради, а відповідач депутатом районної ради та головою СФГ. 09.04.2020 позивачу стало відомо, що на земельну ділянку, право користування якою на даний час розглядається в судовому порядку, заїхала невідома сільськогосподарська техніка та почала обробіток землі. З метою недопущення порушення законних прав та інтересів громади Краснолуцької ОТГ позивач викликав працівників поліції, які прибули на місце події близько 18 год. ОСОБА_3 поводився агресивно, постійно висловлювався в сторону позивача брутальною лайкою, висловлювався у принизливій та непристойній формі, яка принижувала його честь, гідність, ділову репутацію. Також, поширював неправдиві дані стосовно його приватного життя, а саме: стосовно його стосунків із старостою Малопобиванської сільської ради Ярмак Г.М.

Представник позивача в судовому засіданні просив позовну заяву задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечував, оскільки відповідач не з`являється в судові засідання.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, заяв та клопотань до суду не надходило.

Враховуючи повторну неявку в судове засідання відповідача, який повідомлявся належним чином про дату, час і місце судового засідання, причини неявки не повідомив та не подав відзив, відповідно до ст. 280 ЦПК України суд, за згодою позивача, вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.

Перевіривши письмові матеріали справи і оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 є головою Краснолуцької об`єднаної територіальної громади.

Відповідач ОСОБА_3 є депутатом районної ради та головою СФГ Доленка В.Г. «Колос».

У 2019 році СФГ Доленка В.Г. «Колос» звернулося з позовом до виконавчого комітету Краснолуцької сільської ради про визнання права користування земельною ділянкою площею 100,00 га, Державний акт на право постійного користування землею від 23.12.1999 року, серія ПЛ №12 для ведення фермерського господарства. Згідно актового запису про смерть №268 від 06.11.2001 року ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Рішенням Господарського суду Полтавської області від 14.11.2019 року позивачу відмовлено у задоволенні позовних вимог повністю, яке позивачем оскаржено. Ухвалою 03.02.2020 року Східного апеляційного господарського суду провадження у справі №917/817/19 за апеляційною скаргою СФГ ОСОБА_4 «Колос» зупинено до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду України справи №922/989/18 та оприлюднення в ЄДРСР повного тексту постанови Великої Палати ВСУ у справі №922/989/18.

З переглянутого в судовому засіданні відеозапису з`ясовано, що 09.04.2020 року головою Краснолуцької ОТГ Романенком В.В. здійснено виклик на лінію «102» і повідомлено про незаконний обробіток земельної ділянки, право користування якою, на даний час не вирішено розглядається в судовому порядку.

На виклик приїхали працівники поліції та з`явився ОСОБА_3 .

Відеозапис здійснювався нагрудною камерою, розміщеною на форменному одязі старшого дільничного офіцера поліції Гадяцького ВП Кайоли С.В. ОСОБА_3 працівниками поліції було повідомлено про здійснення відеозапису.

ОСОБА_3 незважаючи на попередження висловлювався брутальною лайкою та розповідав серед присутніх там людей інформацію стосовно стосунків ОСОБА_2 зі старостою Малопобиванської сільської ради ОСОБА_5 .

Відповідно до Конституції України життя і здоров`я людини, її честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до статті 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.

Конституцією України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань (стаття 34). Разом з тим відповідно до статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов`язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію.

Чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями й одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних об`єктів судового захисту.

Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 30 березня 2020 року у справі № 523/9870/18-ц (провадження № 61-20095св19).

У відповідності до ст. 297 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі, гідність та честь фізичної особи є недоторканими і фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі.

Згідно зі статтею 299 ЦК України фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації.

За змістом ст. ст. 94, 277 ЦК України, ч. 4 ст. 32 Конституції України, ст. 10 Конвенції про захист прав людини і основних свобод кожному гарантується право на захист ділової репутації та спростування недостовірної інформації особою, яка поширила таку інформацію.

Разом з тим, ОСОБА_3 є депутатом Гадяцької районної ради, а отже відповідно до ст.8 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», яка врегульовує питання щодо депутатської етики, депутат міської ради як представник інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу та член ради, здійснюючи депутатські повноваження, повинен дотримуватися таких правил депутатської етики: керуватися загальнодержавними інтересами та інтересами територіальної громади чи виборців свого виборчого округу, від яких його обрано; керуватися у своїй діяльності та поведінці загальновизнаними принципами порядності, честі і гідності; не допускати образливих висловлювань, не використовувати у публічних виступах недостовірні або неперевірені відомості стосовно органів державної влади, органів місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ і організацій, їх керівників та інших посадових та службових осіб, депутатських груп, фракцій, окремих депутатів місцевих рад.

Згідно ст.275 ЦК України фізична особа має право на захист свого особистого немайнового права від протиправних посягань інших осіб. Захист особистого немайного права здійснюється способами, встановленими главою 3 ЦК України, зокрема: відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Якщо фізичній особі внаслідок порушення її особистого немайнового права завдано майнової та/або моральної шкоди, ця шкода підлягає відшкодуванню, що передбачено ст.280 ЦК України.

Згідно п.6 абз.6 п.19 Постанови Пленуму ВСУ від 27.02.2009 року №1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» якщо суб`єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на відповідача може бути покладено обов`язок відшкодувати моральну шкоду. Суди мають використовувати широкі можливості, що надає розгляд справи про захист гідності, честі та ділової репутації, для підвищення культури спілкування, з`ясовувати обставини поширення недостовірної інформації .

Частиною 3 ст. 23 ЦК України встановлено, що моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності та справедливості.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 5 постанови від 31.03.1995р. № 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або витрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Згідно з п. 9 Постанови розмір відшкодування зазначеної шкоди суд повинен визначати залежно від характеру й обсягу страждань, яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат і з урахуванням інших обставин; при цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Розмір відшкодування моральної шкоди суд визначає в межах заявлених вимог, залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, враховуючи істотність вимушених змін у їх життєвих стосунках, наміру, з яким діяв відповідач.

Оскільки інцидент, що стався вплинув на психоемоційний стан ОСОБА_2 ,, враховуючи вимоги розумності та справедливості та ступінь моральних страждань позивача, суд приходить до висновку про необхідність визначити розмір відшкодування моральної шкоди в сумі 10000грн., яка підлягає стягненню з відповідача.

Вирішуючи питання щодо судових витрат, суд керується наступним.

Оскільки позов задоволено частково, суд у відповідності до ст. 88 ЦПК України пропорційно до задоволеної та відхиленої частини позовних вимог стягує на користь позивача витрати по сплаті судового збору в сумі 420,40 грн.

Керуючись ст.ст. 32, 68 Конституцією України, ст.ст. 15,16, 270, 277, 297 ЦК України, ст.ст. 1,3, 4-13, 19, 23, 26, 42, 43, 48, 49, 52, 58, 69, 76-82, 89,.90,92,97, 175,209,ч.1 ст.223, 229, 234, 241, 242-246, 248, 258,259, 263-265,268, 354, ЦПК України, суд -

вирішив:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про захист честі, гідності та ділової репутації і стягнення моральної шкоди, заподіяної посяганням на гідність, честь та ділову репутацію задовольнити частково.

Визнати поширені ОСОБА_3 відомості щодо особистого життя ОСОБА_2 такими, що не відповідають дійсності та принижують честь, гідність та ділову репутацію.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителя АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 моральну шкоду в розмірі 10000 гривень.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителя АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 сплачений ним судовий збір в сумі 420,40 грн.

Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст.ст. 284-285 ЦПК України.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Гадяцький районний суд Полтавської області.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційної скарги, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення складено 10.06.2021 року.

Суддя: С. А. Киричок