КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/9159/2021
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 червня 2021 року місто Київ

справа №754/9129/17

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді: Борисової О.В.

суддів: Ратнікової В.М., Левенця Б.Б.

за участю секретаря судового засідання - Савлук І.М.

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою позивача Акціонерного товариства «Альфа-Банк» на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 04 березня 2021 року про залишення позову без розгляду, постановлену під головуванням судді Панченко О.М., у справі за позовом Акціонерного товариства «Укрсоцбанк», правонаступником якого є Акціонерне товариство «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

У липні 2017 року позивач АТ «Укрсоцбанк» звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просив стягнути з ОСОБА_1 на свою користь 49237,50 доларів США.

Заочним рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 03 жовтня 2018 року позов АТ «Укрсоцбанк» було задоволено.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 25 листопада 2020 року заочне рішення Деснянського районного суду міста Києва від 03 жовтня 2018 року скасовано, справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 22 січня 2021 року постановленою, не виходячи до нарадчої кімнати, яка занесена до протоколу судового засідання, залучено АТ «Альфа-Банк» до участі в справі в якості правонаступника позивача АТ «Укрсоцбанк».

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 04 березня 2021 року позовну заяву АТ «Укрсоцбанк» залишено без розгляду.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, позивач АТ «Альфа-Банк», який є правонаступником АТ «Укрсоцбанк» подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на неправильне застосування норм матеріального і порушення норм процесуального права, просив ухвалу суду першої інстанції скасувати та передати справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В мотивування вимог посилався на те, що суд першої інстанції не взяв до уваги те, що АТ «Укрсоцбанк» разом із позовної заявою про стягнення заборгованості було подано клопотання, в якому позивач просив суд розглядати дану справу у всіх судових засіданнях без присутності представника позивача на підставі наявних доказів та матеріалів.

Вказував, що АТ «Альфа-Банк» не повідомлявся про розгляд справи.

Відзиву на апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду не надійшло.

Учасники справи в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи були належним чином повідомлені.

Колегія суддів вважає за можливе розглядати справу у відсутність осіб, які не з'явилися в судове засідання на підставі ч.2 ст.372 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, у липні 2017 року позивач АТ «Укрсоцбанк» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Разом з позовною заявою позивачем було подано клопотання, в якому банк просив розглядати дану справу у всіх судових засіданнях без присутності представника позивача на підставі наявних доказів та матеріалів (т.1 а.с.39).

04 січня 2018 року та 01 жовтня 2018 року від АТ «Укрсоцбанк» до суду першої інстанції були подані заяви про розгляд справи без участі представника позивача (т.1 а.с.68, 82).

Заочним рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 03 жовтня 2018 року позов АТ «Укрсоцбанк» було задоволено.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 25 листопада 2020 року заочне рішення Деснянського районного суду міста Києва від 03 жовтня 2018 року скасовано, справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження на 22 січня 2021 року о 09.20 год.

Про розгляд справи на 22 січня 2021 року о 09.20 год. представник позивача був повідомлений належним чином у суді першої інстанції, про свідчить розписка (т.1 а.с.236).

17 грудня 2020 року АТ «Альфа-Банк» подав до Деснянського районного суду міста Києва заяву, в якій просив залучити АТ «Альфа-Банк» в якості правонаступника позивача АТ «Укрсоцбанк».

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 22 січня 2021 року постановленою, не виходячи до нарадчої кімнати, яка занесена до протоколу судового засідання, залучено АТ «Альфа-Банк» до участі в справі в якості правонаступника позивача АТ «Укрсоцбанк» та в судовому засіданні оголошено перерву до 08 лютого 2021 року о 12.00 год.

Про розгляд справи на 08 лютого 2021 року о 12.00 год. представник позивача був повідомлений належним чином під розписку (т.2 а.с.71).

Відповідно до протоколу судового засідання від 08 лютого 2021 року, у зв`язку з неявкою в судове засідання представника позивача, в судовому засіданні оголошено перерву до 04 березня 2021 року о 09.30 год.

Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що після скасування заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 03 жовтня 2018 року, судом було призначено судове засідання на 22 січня 2021 року, де був присутній представник позивача, потім у наступні призначені судом два підготовчі засідання представник позивача не з`явився. Після проведення судом судового засідання від представника позивача на електронну адресу суду надійшло електронне звернення з проханням проводити судовий розгляд без його участі.

Проте, з таким висновком суду першої інстанції погодитись неможливо з огляду на наступне.

Відповідно до ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України позовна заява залишається без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 07 жовтня 2019 року у справі №612/403/16-ц, від 26 вересня 2019 року у справі №295/19734/13-ц, від 20 червня 2019 року по справі №522/7428/15,від 06 червня 2019 року у справі №760/3301/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі №310/12817/13, від 28 лютого 2019 року у справі №752/9188/13-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі №569/347/16-ц, від 20 вересня 2018 року у справі №756/8612/16-ц.

Виходячи з матеріалів справи, колегія суддів вважає, що в даному випадку судом першої інстанції не було взято до уваги те, що при подачі позову та в подальшому АТ «Укрсоцбанк» подавав заяви про розгляд справи у відсутність позивача.

Також, 04 березня 2021 року від АТ «Альфа-Банк» на електронну пошту Деснянського районного суду міста Києва надійшло клопотання про розгляд справи без участі позивача. Вказане клопотання було зареєстровано 04 березня 2021 року о 09.15 год. та отримано суддею 04 березня 2021 року о 09.40 год. (т.2 а.с.76), про що свідчить її резолюція.

З протоколу судового засідання від 04 березня 2021 року вбачається, що судове засідання розпочалося 04 березня 2021 року о 09:43:53.

Отже, позивач АТ «Альфа-Банк» скористався своїм процесуальним правом та подав заяву про розгляд справи у відсутність позивача, а суд першої інстанції на час розгляду справи 04 березня 2021 року о 09:43:53 мав у своєму розпорядженні вказане клопотання.

Відповідно до ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріальногоправа, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яка набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року та відповідно до ст.9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що висновок суду першої інстанції про наявність правових підстав для залишення позовної заяви АТ «Укрсоцбанк», правонаступником якого є АТ «Альфа-Банк» без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України не відповідає дійсним обставинам справи та вимогам закону, що відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України є підставною для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст.268, 367, 368, 374, 379, 381-383 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу позивача Акціонерного товариства «Альфа-Банк» - задовольнити частково.

Ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 04 березня 2021 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: