Справа № 128/2690/20
УХВАЛА

16 червня 2021 року м. Вінниця

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області Шевчук Л.П., розглянувши в порядку письмового провадження заяву адвоката Малика Олександра Володимировича в інтересах ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні Вінницького районного суду Вінницької області від 23.04.2021 у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

До Вінницького районного суду Вінницької області звернувся адвокат Малик О.В. в інтересах ОСОБА_1 із вищевказаною заявою, згідно якої просить виправити описку в резолютивній частині рішення Вінницького районного суду Вінницької області від 23.04.2021 у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, а саме зазначити у резолютивній частині рішення про відновлення ОСОБА_1 дошлюбного прізвища « ОСОБА_3 ». Заяву мотивував тим, що 02.04.2021 позивач подала суду заяву, в якій просила при прийнятті рішення суду відновити їй дошлюбне прізвище ОСОБА_3 , однак судом не зазначено у рішенні від 23.04.2021 про відновлення позивачу її дошлюбного прізвища.

Частиною 1 ст. 269 ЦПК України визначено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Згідно з ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

У відповідності до вимог ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Суд вважає можливим вирішити питання про внесення виправлень у даній справі без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Підстав для вирішення питання про виправлення описки в судовому засіданні суд не вбачає.

Вивчивши подану заяву, а також матеріали цивільної справи, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що в провадженні Вінницького районного суду Вінницької області перебувала цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Заочним рішенням Вінницького районного суду Вінницької області від 23.04.2021 позовні вимоги задоволено та розірвано шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , зареєстрований 23.06.2020 у Вінницькому міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), актовий запис № 792. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору в сумі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп. (а.с. 59 60).

Встановлюючи наявність підстав для виправлення описки в зазначеному рішенні, суд звертає увагу, що описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Описки це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Під описками розуміють, як правило, випадкове перекручення слів, зокрема прізвищ, імен, по-батькові, назв юридичних осіб тощо.

Як на тому наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі № 925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення). Також виправлення описки не повинно зачіпати суті прийнятого рішення. Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, є підставою для зміни чи скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку.

Також у постанові Верховного Суду від 21.07.2020 у справі №521/1074/17 вказано, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Аналогічні роз`яснення містяться у п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18.12.2009 № 14.

Так, судом встановлено, що в рішенні Вінницького районного суду Вінницької області від 23.04.2021 дійсно не зазначено про відновлення ОСОБА_1 дошлюбного прізвища « ОСОБА_3 », водночас відсутність відповідного тексту в рішенні суду не може бути опискою, оскільки додаткове зазначення судом відповідного тексту, яке не зазначене в рішенні суду, є фактично зміною змісту рішення Вінницького районного суду Вінницької області від 23.04.2021, тобто не є виправленням змісту рішення, а його доповненням, зокрема передбачає вирішення судом питання щодо обставин, які не були вирішені при ухваленні судом рішення 23.04.2021, що повинно бути вирішено при ухваленні судом рішення, а не шляхом внесення виправлень у відповідне рішення.

Окрім того, слід зазначити, що 16.06.2021 судом було ухвалено додаткове рішення у справі №128/2690/20, яким відновлено позивачці ОСОБА_1 її дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 ».

Таким чином, вивчивши заяву та дослідивши матеріали цивільної справи, суд не знаходить підстав для виправлення описки у рішенні Вінницького районного суду Вінницької області від 23.04.2021, оскільки зазначені заявником обставини не є опискою, що допущена при оформленні або видачі судового рішення, а заява про відновлення дошлюбного прізвища може бути вирішена за заявою сторони про ухвалення додаткового рішення та таке додаткове рішення судом ухвалено 16.06.2021. За вказаних обставин, в задоволенні заяви про виправлення описки слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 269, 260, 261 ЦПК України, п. 15.5 Перхідни положень ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

В задоволенні заяви адвоката Малика Олександра Володимировича в інтересах ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні Вінницького районного суду Вінницької області від 23.04.2021 у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу відмовити.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги до Вінницького апеляційного суду через Вінницький районний суд Вінницької області.

Суддя Л.П. Шевчук