ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1255/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" лютого 2021 р. м. Київ,

Суддя Дарницького районного суду м. Києва Заставенко М.О., розглянувши в спрощеному позовному провадженні без виклику сторін заяву ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог, зміну предмету позову та розгляд справи в порядку загального позовного провадження,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2020 ОСОБА_1 звернувся в Дарницький районний суд м. Києва із позовною заявою до АТ "Вернум", в якій просив суд визнати протиправними дії службових осіб АТ "Вернум Банк" при достроковому розірванні банківських строкових договорів від 02.03.2017 № 34213/15/2 та від 15.03.2017 № 34334/15/2, укладених між ОСОБА_1 та банком; стягнути з АТ "Вернум" на користь ОСОБА_1 грошові кошти у сумі 24 000,00 грн.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Заставенко М.О. від 13.10.2020 справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

13.11.2020 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

05.02.2021 ОСОБА_1 подав до суду заяву про уточнення позовних вимог, зміну предмету позову та розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Просив суд визнати договоро про розірвання від 26.03.2019 договору банківського вкладу № 34213/2015/2 віж 02.03.2017 та банківського вкладу №34334/2015/2 віж 15.03.2017 укладеними між ОСОБА_1 та ПАТ "Вернум Банк" недійсними з огляду на допущені порушення чинного законодавства при їх укладенні; стягнути з АТ "Фінансова компанія "Вернум" на його користь недораховані відсотки за обома вкладами на загальну суму 33 822,63 грн. Справу розглянути в порядку загального позовного провадження з повідомленням сторін у судове засідання.

Суддя, вивчивиши подану заяву, дійшов наступного висновку.

Статтею 49 ЦПК України передбачено, що позивач має право до закінчення підготовчого засідання змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву.

Частиною 3 ст. 279 ЦПК України встановлено, якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Як вбачається з матеріалів справи, провадження відкрито 13.10.2020, копію ухвали про відкриття провадження позивач отримав 02.11.2020, із заявою про уточнення позовних вимог та зміну предмету позову звернувся 05.02.2021, тобто з пропуском встановленого процесуального строку, клопотання про його поновлення суду не заявлялося, причини поваженості пропуску не зазначено.

Відповідно до ст. 120 ЦПК України, строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Статтею 126 ЦПК України встановлено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи вказані правові норми, та те, що позивачем заява про уточнення позовних вимог та зміну предмету позову подана до суду більше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, тобто з пропуском встановленого строку, тому суддя вважає вказану заяву в цій частині залишити без розгляду.

Що стосується питання про розгляд справи у загальному позовному провадженні, то суддя вважає, що вказане клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Статтею 19 ЦПК України визначено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: - наказного провадження; - позовного провадження (загального або спрощеного); - окремого провадження.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи ; 2) що виникають з трудових відносин.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно ч.ч. 4, 5 ст. 274 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Позивач, заявляючи клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, не навів підстав, які б перешкоджали розглядати дану справу в порядку спрощеного позовного провадження, а також не довів необхідність призначення справи в порядку загального позовного провадження.

Заявлені позовні вимоги про визнання дій неправомірними та стягнення коштів, стосуються вимог, які розглядаються в порядку спрощеного позовного провадження, ціна позову в даній справі не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму доходів громадян, а тому дана цивільна справа відноситься до категорії малозначних справ і підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження судом було враховано положення ст. 274 ЦПК України.

Таким чином, з огляду на предмет спору, що виник між сторонами, характер спірних правовідносин, предмет доказування та з урахуванням документів, що містяться в матеріалах справи, суддя вважає за необхідне заяву позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 19, 49, 120, 126, 260, 274, 277, 279 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Залишити без розгляду заяву ОСОБА_1 про уточнення позовних вимоги та зміну предмету позову.

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: М.О. Заставенко