Справа № 732/278/21
Провадження 2/732/231/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 червня 2021 року м. Городня

Городнянський районний суд Чернігівської області у складі: головуючої - судді Лиманської М.В., в присутності секретаря Швачко О.В., за участі позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Городнянської міської ради Чернігівської області та ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

треті особи на стороні відповідача, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Городнянська районна державна нотаріальна контора Чернігівської області, -

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Городнянської міської ради Чернігівської області та ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якому просив визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті його рідного батька ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю у три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили.

З позовної заяви виходить, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 64 років помер батько позивача ОСОБА_5 . На день смерті ОСОБА_5 був зареєстрований та проживав по АДРЕСА_1 . Строк, визначений для подання заяви про прийняття спадщини, позивач пропустив через свою юридичну необізнаність, оскільки помилково вважав, що якщо він є рідним сином померлого та спадкоємцем першої черги, то на нього не розповсюджується шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. Звернувшись до нотаріуса з приводу оформлення спадщини після смерті батька, позивач отримав роз`яснення, що він пропустив визначений законодавством шестимісячний строк, а тому питання про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини може бути вирішене лише судом, а також нотаріус повідомила про те, що після смерті батька позивача відкрита спадкова справа за заявою рідної сестри померлого (спадкоємця другої черги) ОСОБА_2 . Причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька позивач просить суд визнати поважними та визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його батька ОСОБА_5 .

Ухвалою судді від 08 квітня 2021 року прийнято позов до розгляду та відкрито провадження у справі.

У судовому засіданні позивач заявлені ним позовні вимоги підтримав та пояснив, що його батьки розлучилися, коли він був дитиною. Після розлучення батько з ним майже не спілкувався, переїхав до іншої місцевості, де одружився. Згодом батько залишив другу сім`ю, переїхав на проживання до своїх батьків в с. Хотівля Городнянського району, де і помер у 2019 році. Дізнавшись у 2019 році про смерть батька, позивач не звернувся до нотаріуса, оскільки проживав на той час в м.Чернігові, не знав норм законодавства, якими врегульовані спадкові відносини. Наразі він бажає отримати частину спадщини, однак оскільки він пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини, він просить суд визначити йому додатковий строк.

Представник відповідача Городнянської міської ради Чернігівської області в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду справи відповідач був повідомлений належним чином. Повноважний представник відповідача ОСОБА_6 подав суду письмове клопотання від 19.04.2021 року за вих. № 03-09/542 з проханням розглянути справу без участі представника відповідача, проти задоволення позову відповідач не заперечує. (а.с. 28-29).

Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. 26 квітня 2021 року до суду надійшов відзив на вказаний позов, в якому відповідачка просила розглянути справу за її відсутності і у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити. Заперечення мотивувала тим, що наведені у позовній заяві причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 не є поважними, оскільки якщо особа є необізнаною в правових питаннях, вона повинна звертатися за консультацією до спеціаліста в галузі права, на що у позивача була можливість зробити це у шестимісячний строк, передбачений законом. (а.с.30)

Згідно положень ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Треті особи на стороні відповідача, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 , ОСОБА_5 та Городнянська районна державна нотаріальна контора Чернігівської області про дату, час та місце судового розгляду справи були повідомлені належним чином, в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили, заперечень щодо заявлених вимог, заяв, клопотань від третіх осіб не надійшло.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Заслухавши в судовому засіданні позивача, допитавши свідка, дослідивши письмові докази та вивчивши матеріали справи, з`ясувавши позицію відповідачів по суті заявлених позивачем позовних вимог, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

З паспорта громадянина України серії НОМЕР_1 встановлено, що його видано 26 липня 2007 року Городнянським РВ УМВС України в Чернігівській області ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцю міста Городня Чернігівської області, зареєстрований проживаючим за адресою: АДРЕСА_2 з 18.05.2020 року. ( а.с. 7).

З дослідженого свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_2 , виданого повторно, встановлено, що в с. Хотівля Городнянського району Чернігівської області ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 64 років помер ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .(а.с.8)

Факт родинних відносин позивача з ОСОБА_5 підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_3 . (а.с.4-6).

З довідок Хотівлянського старостинського округу №№ 48,49 від 26.02.2021 року встановлено, що ОСОБА_5 на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 був постійно зареєстрований та постійно проживав в будинку АДРЕСА_1 , з 2001 року по день смерті, виписаний в зв`язку із смертю ІНФОРМАЦІЯ_4 . Інші особи в будинку не зареєстровані (а.с.4-5).

Дослідженням паспорта НОМЕР_4 встановлено, що його видано Деснянським РУ ГУ МВС України в місті Києві 12 квітня 2012 року громадянці України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженці с. Хотівля Городнянського району Чернігівської області.(а.с.31).

Факт родинних відносин відповідачки ОСОБА_2 з ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 підтверджується свідоцтвом про народження Серії НОМЕР_5 , виданим повторно, свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_6 , виданим повторно, свідоцтвом про зміну імені Серії НОМЕР_7 , матеріалами спадкової справи (а.с.32-34).

Дослідженням спадкової справи № 68/2019, відкритої 08 жовтня 2019 року до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 встановлено, що ОСОБА_2 після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 її рідного брата ОСОБА_5 , останнім місцем проживання якого є буд. АДРЕСА_1 , подала до Городнянської районної державної контори Чернігівської області заяву про прийняття його спадщини. Спадщину ОСОБА_5 прийняла тільки вона та отримала свідоцтва про право на спадщину за законом від 21.01.2021 року на 1/3 частину земельних ділянок : загальною площею 4,0542 га, кадастровий номер :03:000:0246, склад угідь рілля, та 0,4971 га, кадастровий номер :03:000:4066, склад угідь пасовища, цільове призначення яких для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, які розташовані на території Хотівлянської сільської ради Городнянського району Чернігівської області.(а.с.67-68).

Таким чином, спадщина ОСОБА_5 у шестимісячний строк, встановлений ст. 1270 ЦК України, прийнята тільки відповідачкою ОСОБА_2 .

Свідок ОСОБА_7 , яка є матір`ю позивача та колишньою дружиною спадкодавця, з яким вона розірвала шлюб, в судовому засіданні показала, що знала про факт смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 , була на похованні останнього. Їхній зі спадкодавцем син - позивач - також був обізнаний про смерть батька, однак проживав у Чернігові, не знав про склад спадщини та про те, які саме заходи слід було вжити, щоб прийняти спадщину. Наразі син бажає отримати у спадщину земельні ділянки, які належали його батьку.

Виходячи з положень ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до статті 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Виходячи зі змісту положень статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України.

Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який має намір прийняти спадщину та на момент відкриття спадщини не мешкав постійно разом зі спадкодавцем повинен подати в нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини.

Главою 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, визначено, що спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини, у тому числі на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першої заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини (пункт 2.1); якщо заява, в якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини (пункт 3.5).

За змістом частин 1 та 3 статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Аналіз викладених вище норм права призводить до висновку, що право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. У випадку, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Такі роз`яснення викладені в пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування».

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17, провадження № 61-41480св18.

Не є поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними.

Як свідчить тлумачення частини третьої 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини відносяться причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Якщо ж у спадкоємця таких перешкод для подання заяви не було, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Наведеними вище дослідженими судом доказами підтверджується той факт, що, позивач після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , як спадкоємець за законом не звернувся вчасно у шестимісячний строк, встановлений законом, з заявою про прийняття спадщини свого батька ОСОБА_5 через юридичну необізнаність. Натомість відповідачка ОСОБА_2 вчасно звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті свого рідного брата ОСОБА_5 , є єдиною спадкоємицею, яка прийняла його спадщину у встановленому законом порядку і не вважає, що позивач не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини свого батька (її рідного брата) з поважної причини.

Під час судового розгляду не знайшов підтвердження той факт, що позивач пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини.

З огляду на вказане, позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Враховуючи наведене, керуючись ст. 1272 ЦК України, ст. 4-5, 12-13, 76-81, 128, 130, 141, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ :

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП : НОМЕР_8 ) до Городнянської міської ради Чернігівської області (15100, Чернігівська область, м. Городня, вул. Троїцька, буд. 13) та ОСОБА_2 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП : НОМЕР_9 ) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку через суд першої інстанції або безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного тексту рішення.

Повний текст рішення складений 14.06.2021 року.

Суддя М.В. Лиманська