ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
______________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відмову у відкритті апеляційного провадження

08 лютого 2021 року

м. Харків

справа 638/11921/19-ц

провадження № 22ц/818/1475/21

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Бурлака І.В., (суддя-доповідач),

суддів - Хорошевського О.М., Яцини В.Б.

перевіривши відповідність вимогам закону апеляційної скарги Харківської міської ради на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 04 червня 2020 року в складі судді Цвірюка Д.В. по справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_4 , треті особи: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, Департамент реєстрації та цифрового розвитку Харківської міської ради, Харківська міська рада про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням

в с т а н о в и в:

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 04 червня 2020 року позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 задоволено в повному обсязі.

Повний текст рішення складено 15 червня 2020 року.

На вказане рішення суду поштою 14 грудня 2020 року Харківська міська рада до суду апеляційної інстанції подала апеляційну скаргу.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 21 грудня 2020 року витребувано зазначену справу з суду першої інстанції.

Справа надійшла до суду апеляційної інстанції 14 січня 2021 року.

Ухвалою судді Харківського апеляційного суду від 15 січня 2021 апеляційну скаргу Харківської міської ради залишено без руху та апелянту надано строк 10 днів для надання до суду заяви про поновлення строку з зазначенням інших поважних причин пропуску строку з 04 грудня 2020 року по 14 грудня 2020 року та наданням відповідних доказів щодо цього з дня отримання копії цієї ухвали.

На виконання вимог ухвали 04 лютого 2021 року Харківська міська рада подала клопотання про поновлення строку, в якому зазначила, що до теперішнього часу було накладено арешт на рахунки Харківської міської ради, що унеможливлювало сплату судового збору у строк до подання апеляційної скарги. Інших причин пропуску строку на апеляційне оскарження не зазначено.

Перевіривши матеріали справи, вважаємо за необхідне відмовити Харківській міській раді у відкритті апеляційного провадження, виходячи з наступного.

Відповідно до частин 3, 4 статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадках, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» сформував позицію про те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany) наголосив на тому, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

Пунктом 4 частини 1 статті 358 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Відповідно до пунктів 6, 7 частини 2 статті 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строк та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Згідно частини 1 статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Принцип юридичної визначеності як складова частина конституційного принципу верховенства права зобов`язує апелянта самостійно цікавитися перебігом розгляду його скарги в суді апеляційної інстанції. Тривала відсутність такого інтересу з боку апелянта свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права та зловживання правом на апеляцію.

Як вбачається з матеріалів справи, рішення судом першої інстанції ухвалено 04 червня 2020 року, повний текст складено 15 червня 2020 року.

Копію оскаржуваного судового рішення отримано Харківською міською радою лише 03 листопада 2020 року, що підтверджується копією супровідного листа суду першої інстанції зі штампом вхідної кореспонденції Департаменту діловодства Харківської міської ради (а.с. 127).

У такому разі Харківська міська рада мала право на поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду у разі подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня отримання його копії, тобто до 03 грудня 2020 року включно.

Однак, Харківська міська рада подала апеляційну скаргу поштою лише 14 грудня 2020 року, тобто після спливу строку на апеляційне оскарження, та не зазначила поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення, які б перешкоджали їй протягом цього часу подати апеляційну скаргу.

В клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 04 червня 2020 року Харківська міська рада зазначила, що було накладено арешт на її рахунки, що унеможливлювало сплату судового збору, однак, доказів щодо цього не надала. При цьому, апелянт не був позбавлений права звернутися до суду апеляційної інстанції з клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору через брак бюджетних коштів.

У рішенні від 29 жовтня 2015 року (заява № 32053/13) у справі «Устименко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив: «Суд повторює, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-Х). Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (див. рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року)».

У справі «Устименко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сама концепція «поважних причин» не є чіткою, тому для національних судів ще важливішим було вказати причини свого рішення про поновлення пропущеного строку і відновлення провадження у справі заявника.

У справах «Рябих проти Росії» (заява № 52854/99, рішення від 24 липня 2003 року) та «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03 від 03 квітня 2008) Європейський суд з прав людини зазначив, що правова визначеність передбачає повагу до принципу res judicata, тобто принципу остаточності судових рішень. Встановлення в законі строків на апеляційне оскарження також спрямовано на забезпечення вказаного принципу. Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення може порушити принцип правової визначеності. Сторона, яка приймає участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Вирішення питання про поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави: поважні причини пропуску цього строку. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення судом про прийняте рішення у справі. Проте навіть у такому випадку можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany) наголосив на тому, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Отже, вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком учасників справи, і безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Наведені Харківською міською радою причини пропуску строку не свідчать про наявність об`єктивних перешкод для звернення з апеляційною скаргою у визначені законом строки.

Враховуючи викладене, вважаємо за необхідне відмовити Харківській міській раді у відкритті апеляційного провадження у цій справі.

Керуючись ч.4 ст.357, ч.4 ст.358 ЦПК України

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Харківської міської ради на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 04 червня 2020 року в складі судді Цвірюка Д.В. по справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_4 , треті особи: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, Департамент реєстрації та цифрового розвитку Харківської міської ради, Харківська міська рада про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням

Зобов`язати Управління Державної казначейської служби в Основ`янському районі міста Харкова повернути Харківській міській раді 1261,20 грн, сплачених 18 листопада 2020 року за квитанцією №2370 Управління Державної казначейської служби України у місті Харкові Харківської області на розрахунковий рахунок UA0020011 код отримувача: 37999628, код банку отримувача: 899998, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.).

Вилучити з матеріалів справи і повернути Харківській міській раді оригінал вказаної квитанції та оригінал апеляційної скарги (а.с. 116-130), долучити до матеріалів справи їх копії.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили негайно, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня набрання законної сили.

Головуючий І.В. Бурлака

Судді О.М. Хорошевський

В.Б. Яцина