Справа № 525/1067/20
Провадження №2/525/97/2021 Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27.01.2021 Великобагачанський районний суд Полтавської області в складі:
головуючого судді Прасол Я.В.,
секретар судових засідань - Хоменко М.М.,
з участю позивача ОСОБА_1 ,
представника позивача - адвоката Бондаренко О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в селищі Велика Багачка Полтавської області матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Великобагачанської селищної ради Великобагачанського району Полтавської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_2 , про встановлення факту, що має юридичне значення та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
28.08.2020 року до Великобагачанського районного суду Полтавської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Великобагачанської селищної ради про встановлення факту , що має юридичне значення та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 . На момент її смерті вона була зареєстрована та проживала разом з співмешканцем ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який є рідним дядьком позивачки.
Її дядько ОСОБА_4 фактично прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 за фактом проживання однією сім`єю із спадкодавцем на момент смерті не менше п`яти років.
Позивач зазначає, що ОСОБА_4 та ОСОБА_3 з 1996 року по день її смерті, ІНФОРМАЦІЯ_1 спільно проживали, вели спільне господарство, вели спільний бюджет, тобто проживали, як подружжя без реєстрації шлюбу.
23.07.2020 позивач, як спадкоємець по закону після смерті свого дядька ОСОБА_4 звернулася до приватного нотаріуса Великобагачанського районного нотаріального округу Сахарової Л.І. для оформлення спадкового майна.
Приватний нотаріус Великобагачанського районного нотаріального округу Полтавської області Сахарова Л.І. відмовила у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з необхідністю встановлення у судовому порядку факту проживання померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 та померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини після смерті ОСОБА_3 та у зв`язку з пропущенням терміну для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , для встановлення в судовому порядку додаткового терміну для прийняття спадщини.
Зазначає, що про наявність спадщини вона обізнана не була, власного майна у дядька не було, а тому вважає, що строк на прийняття спадщини пропущений з поважних причин.
Посилаючись на норми чинного законодавства та обставини викладені у позові просила суд встановити факт проживання ОСОБА_4 однією сім`єю з ОСОБА_3 з 1996 року по день її смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 . Визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 протягом двох місяців з дня набрання рішенням законної сили.
Ухвалою Великобагачанського районного суду Полтавської області від 31.08.2020 було відкрито загальне позовне провадження по справі та призначено підготовче засідання по справі на 24.09.2020. Відповідачу було направлено копію позовної заяви з додатками та роз`яснено право подати відзив по справі (а.с. 25).
Відповідач Великобагачанська селищна рада Полтавської області позовну заяву з додатками отримала 02.09.2020 (а.с. 26), відзиву на позовну заяву в установленому законом порядку не подали.
18.09.2020 на адресу суду через систему «Електронний суд» надійшла заява ОСОБА_2 , яка подана її представником адвокатом Гончаровою А.С. про вступ у справу, як третя особа.
21.09.2020 на адресу суду надійшла заява ОСОБА_2 , яка подана її представником адвокатом Гончаровою А.С., про об`єднання справ в одне провадження, у якій остання просила дану справу об`єднати з матералами справи №525/812/20 за позовом ОСОБА_2 до Великобагачанської селищної ради про встановлення факту, що породжує юридичні наслідки, про визнання пропуску строку для прийняття спадщини з поважних причин та визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини.
24.09.2020 від позивача ОСОБА_1 надійшла заява, подана її представником адвокатом Бондаренко О.В., про виклик свідків.
24.09.2020 підготовче засідання було відкладено на 12.10.2020 у зв`язку з залученням до участі у справі, як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 . Залученій третій особі було направлено позовну заяву з додатками та роз`яснено право надати пояснення по справі.
02.10.2020 на адресу суду надійшли пояснення третьої особи ОСОБА_2 по справі, у яких остання вважала позовні вимоги ОСОБА_1 не обґрунтованими та просила відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
У цей же день 02.10.2020 на адресу суду надійшло клопотання третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 про витребування доказів.
Ухвалою Великобагачанського районного суду від 12.10.2020 підготовче засідання по справі було закрито, справу призначено до судового розгляду на 05.11.2020. Клопотання представника позивача у справі адвоката Бондаренко О.В. про виклик свідків задоволено. У задоволенні клопотання представника третьої особи про об`єднання справ в одне провадження відмовлено. Клопотання про витребування доказів задоволено частково.
05.11.2020 розгляд справи відкладено на 02.12.2020 за клопотанням представника позивача, адвоката Бондаренко О.В.
10.11.2020 на адресу суду надійшла інформація витребувана згідно ухвали суду від 12.10.2020.
02.12.2020 на адресу суду надійшло клопотання представника третьої особа, адвоката Гончарової А.С. про витребування додаткових доказів.
02.12.2020 судовий розгляд було відкладено на 28.12.2020, у зв`язку з задоволенням клопотання про витребування доказів, витребувано у приватного нотаріуса Великобагачанського районного нотаріального округу Сахарової Л.І. копію спадкової справи після смерті ОСОБА_4
15.12.2020 на адресу суду надійшли витребувані документи.
У судовому засіданні 28.12.2020 у справі оголошено перерву до 27.01.2021, з поважних причин.
У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 , представник позивача, адвокат Бондаренко О.В. позовні вимоги підтримали в повному обсязі з підстав зазначених у позовній заяві, просили позов задовольнити.
Представник відповідача Великобагачанської селищної ради Полтавської області в судове засідання не з`явився, про дату та час судового розгляду відповідач був повідомлений належним чином, від відповідача на адресу суду надійшли заяви про розгляд справи без участі представника відповідача (а.с. 75, 114, 183).
Третя особа ОСОБА_2 та її представник, адвокат Гончарова А.С. до суду не з`явилися, про дату та час судового розгляду були повідомлені належним чином, на адресу суду від представника третьої особи надійшли заяви про розгляд справи без її участі та участі її довірителя (164, 186).
Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_6 , суду пояснила, що знала сім`ю ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які жили в с. Бутова Долина, сприймала їх, як чоловіка та дружину, вони жили в одній хаті, разом працювали, вели господарство. У ОСОБА_8 був брат ОСОБА_9 .
Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_10 , суду пояснила, що особисто знала ОСОБА_11 та ОСОБА_12 з 1974 року, працювала разом з ними в колгоспі. Вони жили разом. Свідок, будучи депутатом, неодноразово була у домогосподарстві, де жив ОСОБА_4 , знала, що у нього є дружина ОСОБА_13 , що вони живуть разом, як сім`я, разом обробляли городи, вели господарство.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч.1 ст.12 ЦПК України).
Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ст.5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Згідно ст.13 ЦПК України (диспозитивність цивільного судочинства), суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Заслухавши пояснення позивачки та її представника, свідків, дослідивши та проаналізувавши в сукупності письмові матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 до Великобагачанської селищної ради Великобагачанського району, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 , про встановлення факту, що має юридичне значення та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини підлягають до задоволення виходячи з наступного.
ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 27.10.2005 (а.с. 5).
Згідно довідки виданої Виконавчим комітетом Великобагачанської селищної ради №595 від 13.02.2020, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , разом з чоловіком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та вели спільне господарство (а.с. 13).
Згідно довідки Виконавчого комітету Великобагачанської селищної ради №596 від 13.02.2020, ОСОБА_4 був зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_1 з 1996 року по день смерті (а.с. 14).
Із свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 08.08.2014 встановлено, що ОСОБА_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.6).
Згідно п.5 ч.1 ст.256 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.
Пунктом 6 Рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 встановлено, що до членів сім`ї належать особи, що постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, але й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт і т.п.
Як роз`яснено у пункті 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування » при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно врахувати правила ч. 2 ст. 3 СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки.
Згідно ч.2 ст.256 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.
Зважаючи на встановлені судом обставини, з урахуванням показів свідків, які підтвердили факт проживання однією сім`єю померлих ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , суд вважає доведеним факт, що останні дійсно проживали однією сім`єю з 1996 року по день смерті ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Із матеріалів справи встановлено, що позивачка по справі ОСОБА_1 є племінницею померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 (а.с. 8-11).
Судом встановлено, що згідно державного акту на право приватної власності на землю серії І-ПЛ №060407 від 12.03.1998 ОСОБА_3 належала земельна ділянка, площею 5,83 га, для ведення сільського господарства (а.с. 12).
Згідно ст.1264 ЦК України, в четверту чергу право на спадкування по закону мають особи, які проживали з спадкодавцем однією сім`єю не мене як п`ять років до моменту відкриття спадщини.
З постанови приватного нотаріуса Великобагачанського районного нотаріального округу Сахарової Л.І. від 23.07.2020 встановлено, що ОСОБА_1 , звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини по закону, після смерті ОСОБА_4 на земельну ділянку, площею 5,83 га для ведення сільського господарства, що розташована на території Великобагачанської селищної ради Великобачагачанського району Полтавської області, що належала померлій ОСОБА_3 , згідно державного акту на право приватної власності на землю, серії І-ПЛ №060407, виданого Великобагачанською районною державною адміністрацією. Нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на вищезазначену земельну ділянку у зв`язку з необхідністю встановлення у судовому порядку факту проживання померлої ОСОБА_3 та ОСОБА_15 однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини після смерті ОСОБА_3 та у зв`язку з пропущенням терміну для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 (а.с.15-16).
Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст.1217 ЦК України).
Згідно ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися на момент його смерті. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч.ч.1,2 ст.1220 ЦК України).
У відповідності до вимог ч.1 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч.5 цієї статті).
Відповідно до ч.1 ст.1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.
Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно (ч.1 ст.1297 ЦК України).
Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Частиною 3 ст.1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Статтею 55 Конституції України установлено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань. Аналогічні положення містяться у ч.1 ст.15 ЦК України та ст.4 ЦПК України.
Згідно ст.5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Відповідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування ", суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Позивачка у позові та під час розгляду справи в суді посилалася на ті, обставини, що їй було достовірно відомо про існування заповіту складеного її дядьком ОСОБА_4 на ім`я ОСОБА_14 , спадкодавець повідомляв, що все майно заповів ОСОБА_4 , про те, що заповітом не охоплено земельну ділянку площею 5,83 га, що належала ОСОБА_3 їй відомо не було, зі змістом заповіту вона не була знайома. Інші спадкоємці по закону після смерті ОСОБА_4 відсутні. Про те, що існує спадкове майно, що було неохоплене заповітом, позивачці стало відомо у 2020 році, коли їй зателефонували з комбікормового заводу, після чого вона відразу звернулася до нотаріуса.
Враховуючи досліджені судом докази та обставини які були достовірно встановлені в судовому засіданні, та які знайшли своє підтвердження і повністю узгоджуються із поясненнями свідків, суд приймає до уваги ступінь поважності пропуску позивачкою строку для подачі заяви про прийняття спадщини, оскільки він дійсно був пропущений у зв`язку із об`єктивними, непереборними та істотними труднощами, що унеможливило своєчасне звернення позивачки до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 .
З урахуванням положень ст. 57 ЦПК України, за якими, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги, та зокрема можуть бути встановлені на підставі письмових доказів.
Суд зазначає, що згідно із статтею 212 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємозв`язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.
З огляду на те, що позивачка є єдиним спадкоємцем за законом після померлого ОСОБА_4 , враховуючи, що суд визнає поважними вказані позивачкою причини пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини, відповідно ст. 1272 ЦК України, вважає за необхідне визначити їй додатковий строк для звернення із такою заявою до нотаріальної контори терміном два місяці з дня набрання рішенням законної сили. При цьому, суд визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину.
Керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 259, 263-265, 273, 352, 354 ЦПК України,
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Великобагачанської селищної ради Великобагачанського району Полтавської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.
Встановити факт проживання ОСОБА_8 , 1930 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , однією сім`єю з ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , з 1996 року по день її смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 , за адресою: АДРЕСА_1 .
Визначити ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_6 після смерті ОСОБА_8 , 1930 року народження, останнім місце проживання якого було АДРЕСА_1 , протягом двох місяців з дня набрання законної сили цим рішенням суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Відповідно до пп.15.5 п.15 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Великобагачанський районний суд Полтавської області.
Повне рішення суду складено 05.02.2021.
Суддя Я.В. Прасол