Справа № 646/35/17
№ провадження 2-во/646/8/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 лютого 2021 року м.Харків

Червонозаводський районний суд міста Харкова в особі судді Демчини Т.Ю., розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні Червонозаводського районного суду м. Харкова від 22 березня 2017 року по цивільній справі 646/35/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

15 січня 2021 року ОСОБА_1 звернулася до Червонозаводського районного суду міста Харкова з заявою про виправлення описки в рішенні Червонозаводського районного суду м.Харкова від 22 березня 2017 року по цивільній справі 646/35/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності, в якій просить виправити допущену в судовому рішенні описку.

В обґрунтування заявлених вимог посилається на те, що рішенням Червонозаводського районного суду м. Харкова від 22 березня 2017 року було задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 та визнано за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 , проте при ухваленні даного рішення в четвертому, шостому, восьмому, чотирнадцятому абзацах описової частини рішення та в другому абзаці резолютивної частини рішення допущено описку в зазначенні номеру квартири, а саме - помилково зазначено номер квартири «3», замість вірного «14».

11 лютого 2021 року до канцелярії суду надійшла заява адвоката Мірошниченко А.М. в інтересах ОСОБА_1 про залишення заяви про виправлення помилок у рішенні Червонозаводського районного суду м.Харкова від 22 березня 2017 року без розгляду.

Статтею 269 ЦПК України передбачена можливість суду з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки; питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Відповідно до п.5 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Залишення позову без розгляду за ініціативою позивача є процесуальним правом останнього згідно положень п.5 ч.1 ст. 257 ЦПК України, при цьому причини, з яких позивач просить залишити позов без розгляду, значення не мають. З`ясування підстав, через які позивач просить залишити свою заяву без розгляду, не передбачено вимогами ЦПК України.

При цьому, суд враховує та застосовує аналогію закону з приводу можливості залишення без розгляду заяви про виправлення описки згідно з вимогами ч. 9 ст. 10 ЦПК України, якою передбачено, що якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону).

Статтею 13 ЦПК України передбачено право позивача на власний розсуд розпоряджатись своїми правами щодо предмета спору, у зв`язку з чим виключно позивачу належить право вибору характеру своїх процесуальних дій: залишити позов без розгляду чи закінчити судовий розгляд справи.

Оскільки позивач скористався своїм правом на ініціювання питання про залишення заяви про виправлення описок без розгляду, подавши відповідну заяву через свого представника, що не суперечить чинному законодавству, суд вважає, що заяву про виправлення описок слід залишити без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що залишення без розгляду даної заяви не позбавляє можливості позивача звернутися до суду повторно, суд приходить до висновку про можливість задоволення заяви про залишення заяви про виправлення описки без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247, 257, 269, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні Червонозаводського районного суду м. Харкова від 22 березня 2017 року по цивільній справі 646/35/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності - залишити без розгляду.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суддя: Т.Ю.Демчина