Справа № 404/4225/21
Номер провадження 2/404/1094/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 червня 2021 року місто Кропивницький

Суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда Кулінка Л.Д., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), до Фортечного відділу державної виконавчої служби у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) (місцезнаходження: 25006, місто Кропивницький, вулиця Дворцова, будинок № 32/29), Відділу реєстрації речових прав на нерухоме майно Міської ради міста Кропивницького (місцезнаходження: 25000, місто Кропивницький, вулиця Архітектора Паученка, будинок № 41/26), треті особи, які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), Державний нотаріальний архів у Кіровоградській області (місцезнаходження: 25006, місто Кропивницький, вулиця В`ячеслава Чорновола, будинок № 1-Г), про зняття арешту з нерухомого майна, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про зняття арешту з нерухомого майна, а сааме: квартири АДРЕСА_2 , яке належить ОСОБА_1 , накладеного на підставі постанови № 19433, від 28.07.2003 року Державною виконавчою службою Кіровського району, 1026, зареєстрованого у Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна 13.10.2008 за реєстраційним номером 8061177, припинивши дію обтяження: реєстраційний номер обтяження 8061177 в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

Вимоги до форми і змісту позовної заяви встановлені статтями 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Частиною третьої статті 175 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що позовна заява повинна містити, зокрема: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

За змістом права власності - власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном (частина перша статті 317 Цивільного кодексу України).

Відповідно до частини першої статті 321 Цивільного кодексу України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Статтею 387 Цивільного кодексу України передбачено право власника витребовувати своє майно, а статтею 391 цього Кодексу визначено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Як вбачається з наданого до матеріалів позовної заяви копії свідоцтва про право власності записане у реєстрову книгу за № 10353, квартира АДРЕСА_2 належить на праві приватної спільної власності ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Тобто позивачу на праві власності належить лише 1/3 частина квартири, на яку накладено арешт, при цьому позовні вимоги про зняття арешту заявляються щодо цілої частки квартири і позовна заява не містить виклад обставин та відповідного обґрунтування позовних вимог.

Також слід звернути увагу на те, що позивач як на порушника його прав (відповідача) зокрема вказує і на Фортечний відділ державної виконавчої служби у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро).

Водночас, за роз`ясненнями, що викладені в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 року позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Позови на захист майнових прав малолітніх та неповнолітніх дітей боржника (засудженого) можуть бути пред`явлені їхніми законними представниками, а у випадках, встановлених законом, органами та особами, яким надано право захищати права, свободи чи інтереси інших осіб (статті 3, 45 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3 Закону України від 21 квітня 1999 року № 606-XIV "Про виконавче провадження" (у редакції Закону України від 04 листопада 2010 року № 2677-VI).

У випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України.

У випадках безоплатної передачі майна юридичній особі ця особа також є відповідачем у справі.

У спорах про зняття арешту з майна, яке є предметом застави (іпотеки) або придбано за рахунок кредиту, який не погашено, в якості третіх осіб у встановленому законом порядку залучаються заставодержатель (іпотекодержатель) або кредитор.

Зважаючи на викладені роз`яснення постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 року позивачу необхідно визначитись з суб`єктним складом у даній справі.

Крім того відповідно до статті 48 Цивільного процесуального кодексу України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Положеннями статті 80 Цивільного кодексу України визначено, що юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку. Юридична особа наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю, може бути позивачем та відповідачем у суді.

У відповідності до частин першої, третьої статті 95 Цивільного кодексу України, філією є відокремлений підрозділ юридичної особи, що розташований поза її місцезнаходженням та здійснює всі або частину її функцій. Філії та представництва не є юридичними особами. Вони наділяються майном юридичної особи, що їх створила, і діють на підставі затвердженого нею положення.

За змістом статей 46, 47 Цивільного процессуального кодексу України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи. Здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Виходячи з системного аналізу статтей 42, 46-49 Цивільного процесуального кодексу України позивачем та відповідачем у справах позовного провадження можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Проте, ОСОБА_1 в якості другого відповідача вказує Відділ реєстрації речових прав на нерухоме майно Міської ради міста Кропивницького, який не є юридичною особою а являється структурним підрозділом, який не має цивільної процесуальної дієздатності.

Таким чином, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України і підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, що передбачено статтею 185 Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), до Фортечного відділу державної виконавчої служби у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) (місцезнаходження: 25006, місто Кропивницький, вулиця Дворцова, будинок № 32/29), Відділ реєстрації речових прав на нерухоме майно Міської ради міста Кропивницького (місцезнаходження: 25000, місто Кропивницький, вулиця Архітектора Паученка, будинок № 41/26), треті особи, які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), Державний нотаріальний архів у Кіровоградській області (місцезнаходження: 25006, місто Кропивницький, вулиця В`ячеслава Чорновола, будинок № 1-Г) про зняття арешту з нерухомого майна, залишити без руху.

Надати позивачеві строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для подання позовної заяви з додержанням вимог, викладених у статтях 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України, а саме: подати до суду належним чином оформлену позовну заяву з обгрунтуванням вимог щодо зняття арешту з усієї квартири, визначитись із суб`єктним складом позову з врахуванням мотивувальної частини даної ухвали.

Роз`яснити положення частини третьої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка