ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
У Х В АЛ А

14 червня 2021 року м. Харків

Справа № 638/1988/18

Провадження № 22-ц/818/3658/21

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Кругової С.С.,

суддів Пилипчук Н.П., Тичкової О.Ю.,

Учасники справи:

Позивач (відповідач за зустрічним позовом): ОСОБА_1 ,

Відповідачі: ОСОБА_2 (позивач за зустрічним позовом), Приватне акціонерне товариство «Просто-страхування» (відповідач за зустрічним позовом),

перевіривши у порядку вирішення питання про відкриття апеляційного провадження у цивільній справі за позовом про відшкодування шкоди, завданої дорожньо-транспортною пригодою та за зустрічним позовом про відшкодування шкоди, завданої дорожньо-транспортною пригодою, за апеляційною скаргою адвоката Петренко Олени Миколаївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 9 березня 2021 року (суддя першої інстанції Штих Т.В.),-

в с т а н о в и в:

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 9 березня 2021 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного акціонерного товариства «Просто- страхування» про відшкодування шкоди залишено без задоволення. Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ВУСО» про відшкодування шкоди, завданої дорожньо-транспортною пригодою задоволено. Стягнуто з Приватного Акціонерного товариства «Страхова компанія «ВУСО» на користь ОСОБА_2 суму матеріальної шкоди у розмірі 15 466 гривень 43 копійки, а також суму судових витрат в розмірі 1 467,80 грн. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 суму на відшкодування моральної шкоди у розмірі 10 000 гривень, а також суму судових витрат в розмірі 1 467,80 грн.

Відповідно ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду. Частиною 3 цієї статті передбачено, що строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

14 травня 2021 року адвокат Петренко О.М., яка діє в інтересах ОСОБА_1 звернулась з апеляційною скаргою на вказане рішення, яка ухвалою суду апеляційної інстанції була залишена без руху та встановлено десятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, шляхом надання апеляційному суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження з посиланням на інші обґрунтовані підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження з поданням відповідних доказів на їх підтвердження.

На виконання вказаної ухвали суду представник ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 надала клопотання про поновлення строку, у якому посилається на постанову КМУ від 11.03.2020 року №211 та зазначає, що не могла подати апеляційну скаргу вчасно, оскільки тривалий час перебувала на самоізоляції і мала позитивний тест на коронавірус.

Щодо клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження у зв`язку з введеним постановою Кабінету Міністрів України карантином, судова колегія зазначає, що вказана заявником причина пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення не свідчить про пропуск процесуального строку з поважних причин, крім того, доводи клопотання не були підтверджені належними та допустимими доказами як зазначено в ухвалі суду апеляційної інстанції.

Вирішуючи питання про поновлення пропущеного строку, задля виключення можливості його безпідставного поновлення, апеляційний суд враховує, що оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі, а будь-які причини не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для його поновлення. Поновленню підлягає лише строк, який пропущений з об`єктивних і, які не залежали від волі та поведінки особи, причин. Якщо строк поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. У випадку, якщо суди обмежуються вказівкою на наявність «поважних причин» для поновлення пропущеного строку, вони не вказують чітких підстав такого поновлення.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» на всій території України установлено карантин з 12 березня 2020 року.

Відповідно до підпункту 3 пункту 12 розділу І Закону України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» розділ XII «Прикінцеві положення» ЦПК України доповнено пунктом 3 наступного змісту: під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину».

Пунктом 2 розділу ІІ Закону України від 18 червня 2020 року № 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» визначено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Двадцятиденний строк, встановлений Законом України від 18 червня 2020 року № 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», закінчився 6 серпня 2020 року.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином (пункт 3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України).

Суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність правових підстав для поновлення процесуального строку, встановленого статтею 354 ЦПК України, оскільки не визнає причину його пропуску поважною і такою, що зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Доказів хвороби представника позивача, знаходження на самоізоляції чи визначеного лікування, які б перешкоджали вчинити дії щодо вчасного звернення із апеляційною скаргою, не надано, а лише у клопотанні вказано, що може бути надано за необхідності, незважаючи на чітку вимогу ухвали суду апеляційної інстанції надати такі докази разом із зазначенням інших підстав для поновлення строку.

В силу вимог ч.4 ст.357 ЦПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Європейський суд з прав людини зазначив, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини від 7 липня 1989 року у справі Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії, № 11681/85, § 35).

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення Європейського суду з прав людини від 21 грудня 2010 року у справі Перетяка і Шереметьєв проти України, № 17160/06 та № 35548/06, § 34).

Оскільки заявником недоліки апеляційної скарги не усунуто, отже вказане свідчить про невиконання нею вимог ухвали суду, що перешкоджає вирішенню питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою і є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження.

Оскільки вимоги ухвали про залишення апеляційної скарги без руху виконані не у повному обсязі, клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції надано без відповідних доказів на його обґрунтування та з пропуском встановленого 10-денного строку, слід відмовити у відкритті апеляційного провадження у справі.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357, 358, 389 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного акціонерного товариства «Просто-страхування» про відшкодування шкоди, завданої дорожньо- транспортною пригодою та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ВУСО» про відшкодування шкоди, завданої дорожньо-транспортною пригодою, за апеляційною скаргою адвоката Петренко Олени Миколаївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 9 березня 2021 року.

Направити учасникам справи копію ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження, а скаржнику разом з вказаною ухвалою направити апеляційну скаргу з доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями. Касаційна скарга може бути подана протягом тридцяти днів безпосередньо до Верховного Суду, у порядку передбаченому ст.389 ЦПК України.

Головуючий С.С. Кругова

Судді Н.П. Пилипчук

О.Ю. Тичкова