Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
11.06.2021 2/394/179/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 червня 2021 року Новоархангельський районний суд Кіровоградської області

в складі головуючого: судді - Запорожець О.М.

при секретарі: Лясковській О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Новоархангельськ цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачки про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , про що видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 від 10 травня 2018 року. Померла доводиться позивачу рідною бабою.

При житті ОСОБА_3 був складений заповіт і посвідчений приватним нотаріусом Новоархангельського районного нотаріального округу Степаненко Р.Г. за № 1332 від 07.12.2013 року, в якому земельну ділянку площею 2,96 гектарів в межах згідно з планом для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Новоархангельської селищної ради, що посвідчується державним актом на право приватної власності ІІІ-КР № 009381 виданого Новоархангельською районною адміністрацією Кіровоградської області 28 березня 2002 року заповідала позивачу, даний заповіт не відмінений і не скасований.

Після смерті ОСОБА_3 заведена спадкова справа у приватного нотаріуса Новоархангельського районного нотаріального округу, оскільки крім позивача ще є спадкоємець, яка подала заяву на прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , про що свідчить інформаційна довідка зі спадкового реєстру.

Згідно довідки Новоархангельської селищної ради № 3221 від 25.09.2019 року, померла ОСОБА_3 проживала по АДРЕСА_1 .

26 січня 2021 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Малютяк А.В. з приводу прийняття спадщини, проте приватний нотаріус повідомила позивачу про те, що строк для прийняття спадщини ним пропущений. При цьому йому було роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено судом.

Для подачі заяви на прийняття спадщини позивач не зміг в установлений строк звернутися до нотаріальної контори оскільки з 08.11.2019 року по 11.11.2019 року він знаходився на стаціонарному лікуванні в Центральній районній лікарні Новоархангельської районної ради. Вважає, що строк для прийняття спадщини він пропустив з поважних причин, оскільки вони були пов`язані з об`єктивними труднощами (хвороба його не залежить від його волі).

Позивач просить суд визначити йому додатковий строк для подання до приватної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті його баби ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 /а.с.2-5/.

22.04.2021 року представник відповідачки подала суду відзив, в якому зокрема зазначила, що відповідач - ОСОБА_2 заперечує проти позовних вимог з огляду на наступне.

ОСОБА_3 , 1936 року народження, померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в селищі міського типу Новоархангельськ Новоархангельського району Кіровоградської області.

ОСОБА_3 до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1 за даною адресою на момент її смерті був зареєстрований її чоловік ОСОБА_4 .

Позивач - ОСОБА_1 так як не проживав разом із померлою ОСОБА_3 повинен був у строк до ІНФОРМАЦІЯ_6 подати заяву про прийняття спадщини, проте таку заяву не подав, хоча був повідомлений щодо смерті спадкодавця.

У подальшому ОСОБА_1 протягом двох років так і не спромігся звернутися до суду з позовом для продовження строку для прийняття спадщини. А відтак, ОСОБА_1 спадщину за померлою ОСОБА_3 не прийняв.

Спадщину за померлою ОСОБА_3 прийняла її дочка ОСОБА_2 (відповідач) шляхом подання заяви про прийняття спадщини у встановленим діючим законодавством строк.

Як на підставу своїх позовних вимог щодо пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом позивач вказує на те, що він знаходився на лікуванні в хірургічному відділенні КНП «ЦРЛ НРР» з 08.11.2019 року по 11.11.2019 року, проте дана довідка не підтверджує позовних вимог ОСОБА_1 , оскільки не впливає на подання ним заяви на прийняття спадщини, тому що дану заяву необхідно було подати до ІНФОРМАЦІЯ_6 тобто за рік до його хвороби.

З огляду на вищевикладене, беручи до уваги всі встановлені факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, представник відповідачки вважає, що підстави для задоволення позову відсутні.

Представник відповідачки просить суд відмовити в задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 в повному обсязі /а.с.38-40/.

Позивач в судове засідання не з`явився, але від нього надійшла заява, в якій останній просив розгляд справи проводити за його відсутності, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити /а.с.58/.

Відповідачка в судове засідання не з`явилась, але від її представника надійшла заява, в якій вона просила судове засідання проводити за її та відповідачки відсутності, у задоволенні позову просила відмовити в повному обсязі у зв`язку з не доведенням поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини /а.с.65/.

Суд вважає, що справу можливо розглянути у відсутність сторін на підставі наявних в цивільній справі доказах.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи в сукупності, суд приходить до висновку.

Положеннями ч. 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Ч .1 ст. 5 ЦПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

З цього приводжу суд зауважує, що позов подано до належного суду, за місцем знаходження нерухомого майна (земельної ділянки).

Ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя.

Відповідно до ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Принципом верховенства права визнається, що людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

З матеріалів цивільної справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в селищі Новоархангельськ Кіровоградської області померла ОСОБА_3 (світлокопія свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 ) /а.с.6/.

За життя ОСОБА_3 належала земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Новоархангельської селищної ради Кіровоградської області, загальною площею 2,96 га, відповідно до світлокопії державного акту на право приватної власності на землю серії ІІІ-КР № 009381 /а.с.15/.

Згідно світлокопії про народження ОСОБА_5 (світлокопією свідоцтва серії НОМЕР_2 ) її батьками записано ОСОБА_6 та ОСОБА_7 /а.с.9/.

Відповідно до світлокопії свідоцтва про народження позивача серії НОМЕР_3 його батьками вказано ОСОБА_8 та ОСОБА_9 /а.с.10/.

Зазначені світлокопії свідоцтв не можуть категорично вказувати на те, що позивач є онуком померлої по материнській лінії, оскільки не доданого за хронологією подій документа, який би вказував на зміну прізвища матір`ю позивача, а тому зазначена в позові обставина позивачем з приводу того, що він є онуком померлої не заслуговує на увагу.

07 грудня 2013 року приватним нотаріусом Новоархангельського районного нотаріального округу Степаненко Р.Г. було посвідчено заповіт ОСОБА_3 , яка належну їй земельну ділянку розміром 2,96 гектарів в межах згідно з планом, надану їй для ведення особистого селянського господарства, землі сільськогосподарського призначення, що розташована на території Новоархангельської селищної ради Кіровоградської області, на підставі Державного акта на право приватної власності на землю ІІІ-КР № 009381, виданого Новоархангельською районною державною адміністрацією Кіровоградської області 28 березня 2002 року, заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (позивачу у справі) /а.с.11/.

З інформаційної довідки №63476679 від 08.02.2021 року, виданої приватним нотаріусом Малютяк А.В., вбачається, що заповіт ОСОБА_3 посвідчений 07 грудня 2013 року приватним нотаріусом Новоархангельського районного нотаріального округу Степаненко Р.Г. чинний /а.с.13/.

Крім того, інформаційною довідкою №63476671 від 08.02.2021 року, виданою приватним нотаріусом Малютяк А.В., підтверджується той факт, що приватним нотаріусом Малютяк А.В. заведено спадкову справу №63072961 /а.с.14/.

З довідки, виданої комунальним некомерційним підприємством «Центральна районна лікарня Новоархангельської районної ради», вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешканець с. Кам`янече Новоархангельського району знаходився на стаціонарному лікуванні в хірургічному відділенні КНП «ЦРЛ НРР» з 08.11.2019 року по 11.11.2019 року /а.с.17/.

З довідки, виданої комунальним некомерційним підприємством «Центральна районна лікарня Новоархангельської районної ради», вбачається, що ОСОБА_1 , 1980 року народження, мешканець с. Кам`янече Новоархангельського району знаходився на амбулаторному лікуванні з 29.04.2018 року по 19.05.2018 року з діагнозом термічний опік лівої голені і ступні 3% ІІ ступеня /а.с.57/.

Приватний нотаріус Новоархангельського районного нотаріального округу відмовила позивачеві у прийнятті заяви про прийняття спадщини у зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини /а.с.16/.

Згідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Ч. 1 ст. 1220 ЦК України вказує на те, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Частинами 1 та 2 ст. 1221 ЦК України визначено, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

З приписів ч. 1 ст. 1223 ЦК України слідує, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У частинах 1, 2 та 3 ст. 1272 ЦК йдеться мова про неприйняття спадщини, а також про пропуск строку для прийняття спадщини та порядок його визначення, зокрема зазначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини враховується, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Поважними причинами для застосування положень ст. 1272 ЦК України є тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, інші непереборні обставини, що унеможливлювати спадкоємцю вчинити дії направлені на прийняття спадщини.

Зокрема в п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7 роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З огляду на викладені та встановлені обставини суд вказує на те, що позивачем разом з цивільним позовом подана медична довідка про хворобу, в обґрунтування поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка взагалі не містить ні дати складання, ні вихідного номеру медичної установи та відповідно до її змісту позивач перебував на стаціонарному лікуванні з 08.11.2019 року по 11.11.2019 року /а.с.17/. Але разом з тим ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 /а.с.8/ і з цього саме часу почав перебіг шестимісячного строку, протягом якого можливо було б подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, а саме до ІНФОРМАЦІЯ_5 включно. З цього приводу суд констатує, що зазначена медична довідка жодним чином не вказує на поважність причини пропуску позивачем строку на подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавиці, оскільки подана за період яких не охоплюється часом на подання заяви на прийняття спадщини.

З огляду на викладене, наданий позивачем разом з позовною заявою доказ (медична довідка а.с.17) не є в розумінні ст. ст. 77, 78 ЦПК України належним та допустимим, а тому не приймається судом до уваги.

Крім того позивачем було надано пізніше в часі, в ході підготовчого судового засідання, медичну довідку з печаткою лікаря ОСОБА_10 зі змісту якої слідує, що позивач перебував на амбулаторному лікуванні з 29.04.2018 року по 19.05.2018 року (тобто на лікуванні за місцем свого проживання з відвідуванням лікувальної установи) і мав можливість, на думку суду, після проходження лікування до ІНФОРМАЦІЯ_6 подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори.

Разом з тим суд окремо зауважує, навіть при наявності хвороби в особи вона (хвороба) повинна бути такою, що унеможливлює її (особу) вчинити певні дії, враховуючи її тяжкість, або хронічний характер та час її перебігу.

Зазначена у наданій позивачу медичній довідці, хвороба не є тяжкою або хронічною та не вимагає значного проміжку часу для одужання, враховуючи патологічні процеси.

Зі змісту позову слідує, що позивач був обізнаний в наявності заповіту і тим паче міг через електрону адресу, через представника (враховуючи наявність в нього хвороби), або в інший спосіб сповісти нотаріуса, протягом часу з моменту відкриття спадщини до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини про намір (бажання) прийняття спадщину за заповітом.

Причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як необізнаність особи про наявність спадкового майна, необізнаність щодо порядку прийняття спадщини, його строків, а також відсутність документів на спадкове майно, не можуть визнаватись поважними.

Зі змісту ч. 1 ст. 1270 ЦК України слідує, що для прийняття спадщини, встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Саме у цей строк особа повинна визначитися щодо прийняття спадщини та здійснити певні дії, спрямовані на реалізацію свого права.

Проміжок часу, протягом якого позивач не звертався із заявою до нотаріуса є значним, оскільки між закінченням строку на подання заяви про прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини минуло більше двох років, дана обставина вказує на те, що позивач, на це вказує його фактична, реальна та правова поведінка, не бажав та не мав наміру успадковувати заповідане йому майно.

Причин, що є поважними, а саме, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій з приводу реалізації свого права на спадкування майна, що заважали вчасно звернутися із заявою про прийняття спадщини, судом не встановлено.

На переконання суду позивачем не доведено обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, як регламентовано у ч. 1 ст. 81 ЦПК України, а саме поважності пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, а тому в задоволенні позову слід відмовити.

Судові витрати по справі відносяться за рахунок позивача.

Приймаючи до уваги викладене та, керуючись ст. 8 Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод ст. ст. 4, 5, 30, 77, 78, 81, 247 263, 264, 265 ЦПК України, ст. ст. 1216, 1217,1220, 1221, 1223, 1270, 1272 ЦК України, суд-

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом відмовити повністю у зв`язку з необґрунтованістю позовних вимог.

Ідентифікаційні дані учасників:

ОСОБА_1 , місце реєстрації та проживання АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_4 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_5 .

ОСОБА_2 , місце реєстрації та проживання АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_6 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_7 .

Рішення може бути оскаржено через Новоархангельський районний суд до Кропивницького Апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Копію даного рішення негайно після постановляння направити учасникам справи.

Повний текст рішення виготовлено 14.06.2021 року

Суддя: