УХВАЛА

Іменем України

15 червня 2021

м.Харків

справа №639/7966/15-ц

провадження № 2/639/6/21

Жовтневий районний суд м.Харкова

у складі: головуючого - судді Єрмоленко В.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Харкові цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», правонаступником якого є ТОВ «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором та за зустрічним позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ПАТ «Дельта Банк», 3 особа- ТОВ «Фінансова компанія « Дніпрофінансгруп» про визнання договору поруки припиненим,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач- Публічне акціонерне товариство ( ПАТ) «Дельта Банк» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором № 0 від 21.08.2008 р. в сумі 775 926,34 грн., у тому числі тіла кредиту-434467,58 грн., відсотки станом на 28.07.2015 у розмірі 341458,75 грн.

Ухвалою Жовтневого районного суду м.Харкова від 22.08.2017 р. прийнято зустрічний позов ОСОБА_2 до ПАТ «Дельта Банк», треті особи- ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання договору поруки припиненим та об`єднані позовні вимоги за зустрічним позовом в одне провадження з первісним позовом. 20.09.2018 р. судом прийнято зустрічний позов ОСОБА_3 про визнання договору поруки припиненим.

13.02.2020 ухвалою Жовтневого районного суду м.Харкова , залучено до участі у справі правонаступника позивача ПАТ «Дельта Банк» - ТОВ « ФК «Дніпрофінансгруп» за основним позовом, а також в якості 3 особи , яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету , за зустрічним позовом, оскільки позивач ПАТ «Дельта Банк» за договором № 2127/К від 14.01.2020 р. відступив права вимоги за кредитними договорами, що перебувають в іпотеці /заставі АТ «Дельта Банк» новому кредитору- ТОВ « ФК «Дніпрофінансгруп».

Учасники судового процесу та їхні представники, як зазначено у частині першій статті 44 ЦПК України, повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні.

Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

За положеннями частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

За приписами частини п`ятою статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Так, Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснено, щодержави-учасниці Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач. У рішенні по справі«Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Представник позивача- ТОВ «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп», а також позивач за зустрічним позовом ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомленими про день, час та місце розгляду справи, що підтверджується рекомендованими листами поштового відділення про вручення поштового відправлення, не з`явились в судові засідання :07.04.2020, 11.06.2020, 03.08.2020, 17.09. 2020, 14.01.2021, 01.02.2021, 26.02.2021, 15.04.2021,15.06.2021, про причини неявки ТОВ «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп» суд не сповістив.Тричі у 2020 ,представник ОСОБА_3 надавав заяви про відкладення судового засідання через карантин, але в подальшому від нього, або позивача за зустрічним позовом заяв або клопотань не надходило.

Пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України встановлено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними.

У зв`язку з наведеним, суд вважає, що залишення позову ТОВ «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп» та ОСОБА_3 до ПАТ «Дельта Банк», 3 особа- ТОВ «Фінансова компанія « Дніпрофінансгруп» про визнання договору поруки припиненим, без розгляду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України

В судове засідання 15.06.2021 ОСОБА_4 надав заперечення на позов та зазначив, що у лютому 2021 його з дружиною ОСОБА_5 , невідомі особи, у незаконний спосіб, вигнали з квартири та повідомили про перереєстрацію квартири, яка була передану в іпотеку АКІБ «УкрСиббанк», за ТОВ «ФК`Дніпрофінансгруп» 05.06.2020, отже всі наступні вимоги іпотекодержателя щодо виконання основного зобов`язання боржником, є недійсними. ОСОБА_4 представив інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, що сформована 25.02.2021 , та заяву про відмову від зустрічного позову.

Відповідно до пункту четвертого частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову і відмова прийнята судом.

За положеннями частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Закріплене за позивачем право на подання такої заяви є абсолютним. Сторони вільні розпоряджатися своїми правами на власний розсуд.

Позивач вправі відмовитися від позову ( всіх або частини позовних вимог) на будь-якій стадії судового процессу ( п. 1 ч. 2 ст. 49 ЦПК України).

З огляду на те, що позивач скористався своїм правом на подання даної заяви, підстав для не прийняття заяви про відмову від позову судом не встановлено, суд дійшов висновку, що провадження у справі підлягає закриттю в зв`язку з відмовою позивача від зустрічного позову.

Суд також роз`яснює, що згідно частини другої статті 256 ЦПК України у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв`язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.

На підставі викладеного і керуючись ст. 13, 49, п. 5 ч.І ст. 257 , п.4 ч.1 ст.255 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», правонаступником якого є ТОВ «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ПАТ «Дельта Банк», 3 особа- ТОВ «Фінансова компанія « Дніпрофінансгруп» про визнання договору поруки припиненим- залишити без розгляду.

Прийняти відмову ОСОБА_2 від зустрічного позову.

Провадження у справі за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ПАТ «Дельта Банк», 3 особа- ТОВ «Фінансова компанія « Дніпрофінансгруп» про визнання договору поруки припиненим- закрити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду або через суд першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновленення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя -