№ 243/9081/20
№ 2-о/243/230/2021
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 лютого 2021 року м. Слов`янськ

Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Сидоренко І.О.,

за участю:

секретаря судового засідання Зубкова В.В.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Слов`янського міськрайонного суду Донецької області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до Черкаської селищної ради Краматорського району Донецької області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про встановлення факту проживання однією сім`єю,-

ВСТАНОВИВ:

15 жовтня 2020 року позивач звернулась до суду із позовною заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю. В обґрунтування заяви зазначила, що 06 серпня 1987 року вона уклала шлюб з ОСОБА_5 та з того часу мешкала з ним та його матір`ю ОСОБА_6 разом однією сім`єю, вели спільне господарство, мали спільний бюджет. З 2009 року всі вони зареєстровані та мешкали однією сім`єю у буд. АДРЕСА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 чоловік позивача помер, а вона залишилась доглядати його матір та продовжувала мешкати з нею однією сім`єю. Проте, ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 померла, а позивач як спадкоємець четвертої черги, який мешкав разом зі спадкодавцем на момент смерті однією сім`єю прийняла спадщину, подавши нотаріусу відповідну заяву. Інших спадкоємців, які б на сьогоднішній день прийняли спадщину немає, відповідачі, які є онуками померлої, відмовились від прийняття спадщини на користь позивача.

Однак, позивач зазначає, що не може оформити спадкові права, оскільки факт проживання однією сім`єю не менше 5 років зі спадкодавцем на день смерті встановлюється виключно за рішенням суду, тому постановою нотаріуса від 24 вересня 2020 року їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з відсутністю підтвердження родинних відносин.

Тому, просить суд встановити факт того, що вона постійно проживала однією сім`єю з 30 жовтня 20009 року разом з ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 по день її смерті, за адресою: АДРЕСА_2 .

В судове засідання позивач не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, проте надала суду заяву про розгляд справи у її відсутності, в якій просила задовольнити заявлені нею позовні вимоги у повному обсязі.

Представник позивача у судовому засіданні підтримав заявлені позовні вимоги, посилаючись на доводи викладені у позовній заяві.

Будучи належним чином повідомленим щодо дати та часу розгляду справи, представник відповідача Черкаської селищної ради у судове засідання не з`явився, проте направив на адресу суду заяву про розгляд справи у його відсутності, в якій також не заперечував проти задоволення позовних вимог ОСОБА_6 .

Відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, проте подали до суду заяву про розгляд справи у їх відсутності, в яких не заперечували проти задоволення позову.

Свідок ОСОБА_7 у судовому засіданні пояснила, що вона проживає у с. Привілля з 1999 року та є сусідкою позивача. Спадкодавець ОСОБА_8 весь час проживала з ОСОБА_9 однією сім`єю до самої смерті. Позивач здійснювала похорон ОСОБА_6 .

Допитана у судовому свідок ОСОБА_10 пояснила, що вона проживає у с. Привілля з 1988 року та є сусідкою ОСОБА_2 , з якою однією сім`єю проживала померла ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 , де вони сумісно проживали протягом 20 років, а до цього разом проживали за іншою адресою.

Ухвалою суду від 19 жовтня 2020 року витребувано з Другої Слов`янської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління юстиції України (м. Харків) копію спадкової справи, що відкрилась після смерті ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та зобов`язано повідомити суду щодо того: чи відкривалась спадкова справа після смерті ОСОБА_6 ; чи звертався хто-небудь із заявою про прийняття спадщини (відмову від прийняття спадщини), якщо зверталися, надати відповідні відомості; чи залишила заповіт померла.

Суд, дослідивши надані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи, приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_2 до Черкаської селищної ради, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про встановлення факту проживання однією сім`єю підлягають задоволенню.

Як вбачається з копії Свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 , виданого Привільською сільською радою Слов`янського району Донецької області, ОСОБА_5 та ОСОБА_11 зареєстрували шлюб 06 червня 1987 року, та після укладення шлюбу ОСОБА_11 присвоєно прізвище « ОСОБА_12 ».

Згідно з копією Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України № 5 від 13 серпня 2019 року, ОСОБА_5 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 та його батьками є: ОСОБА_13 та ОСОБА_8 .

З копії Домової книги для приписки громадян, що проживають у будинку АДРЕСА_3 , що позивач та її чоловік ОСОБА_5 були зареєстровані за адресою: АДРЕСА_2 , з 30 травня 2003 року. 20 вересня 2017 року ОСОБА_5 було знято з реєстраційного обліку за вказаною адресою у зв`язку зі смертю ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис № 76.

Відповідно до Довідки № 02/19-27 від 09 січня 2020 року, яка міститься в матеріалах спадкової справи до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 , остання була зареєстрована в будинку АДРЕСА_1 з 30 жовтня 2009 року по день своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Отже, з вищевказаних письмових доказів вбачається, що позивач ОСОБА_2 проживала однією сім`єю з ОСОБА_6 з 30 жовтня 2009 року по день смерті останньої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Наведені обставини також підтверджені у судовому засіданні поясненнями свідків ОСОБА_14 та ОСОБА_10 .

Згідно з копією Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого виконкомом Черкаської селищної ради Слов`янського району Донецької області, ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у с. Привілля Слов`янського району.

За життя спадкодавцю ОСОБА_6 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯД № 134222, належала земельна ділянка площею 11,800 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Привільської сільської ради.

З метою оформлення спадкових прав позивач ОСОБА_2 звернулась до державного нотаріуса Другої Слов`янської державної нотаріальної контори, із відповідною заявою про прийняття спадщини. Однак, державний нотаріус відмовила їй у здійсненні наведеної нотаріальної дії, про що 24 вересня 2020 року винесла відповідну постанову. Відповідно до вказаної постанови, заявникові відмовлено у здійсненні нотаріальної дії з видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з не наданням спадкоємцем нотаріусу доказів родинних відносин між нею та ОСОБА_6 .

Згідно до вимог ч. 1 ст. 76 ЦПК України «Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи».

Відповідно до ч. 1 ст. 229 ЦПК України, суд під час розгляду справи повинен безпосередньо дослідити докази у справі: ознайомитися з письмовими та електронними доказами, висновками експертів, поясненнями учасників справи, викладених у заяві по суті справи, показаннями свідків, оглянути речові докази.

Відповідно п. 2 Постанови Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України, у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно п. 1 Постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Згідно із роз`ясненнями які містяться у п. 7 вказаної Постанови, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідно заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

За приписами статті 1261 Цивільного кодексу України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно із ч. 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно із ч. 3 Сімейного кодексу України, сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Відповідно до п. 21 Постанови Пленуму ВСУ № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», до спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однієї сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину, як члена сім`ї, тощо.

Встановлення факту постійного проживання позивача разом зі спадкодавцем ОСОБА_6 на дату відкриття спадщини, є фактом, що має юридичне значення для ОСОБА_2 , оскільки від його встановлення залежить виникнення у позивача права на оформлення спадщини після смерті ОСОБА_6 як за спадкоємцем четвертої черги за законом.

У суду відсутні відомості про наявність інших спадкоємців після ОСОБА_6 крім ОСОБА_2 які б виявили бажання прийняти, чи не прийняти спадщину після її смерті.

Виходячи з аналізу чинного законодавства та встановлених обставин справи, оцінивши представлені в силу положень ст. 81 ЦПК України докази, суд приходить до висновку, що вони повністю узгоджуються між собою, не містять внутрішніх протиріч, і у своїй сукупності є достатніми, для того щоб дійти висновку, що ОСОБА_2 та ОСОБА_6 дійсно постійно проживали разом, вели спільне господарство та були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки.

За наведених обставин позовні вимоги ОСОБА_2 про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини підлягають задоволенню.

На підставі наведеного та керуючись ст. 1264, 1268 ЦК України, ст. 3 СК України, ст.ст. 4, 76-81, 258, 259, 264, 265, 268, 315, 354 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до Черкаської селищної ради Краматорського району Донецької області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про встановлення факту проживання однією сім`єю - задовольнити.

Встановити факт постійного проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_3 , із ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , однією сім`єю за адресою: АДРЕСА_2 , з 30 жовтня 2009 року по день її смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Повний текст рішення виготовлений 04 лютого 2021 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Донецького апеляційного суду через Слов`янський міськрайонний суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду .

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду І.О. Сидоренко