Справа № 536/1290/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 червня 2021 року м. Кременчук

Кременчуцький районний суд Полтавської області в складі:

Головуючого судді Колотієвського О.О.,

За участю секретаря судового засідання Пасєчнікової В.О.,

Прокурора - Шайдук В.В.,

Представника відповідача Ульянова Р.А.

розглянувши у відкртому судовому засіданні в залі суду в м. Кременчуці цивільну справу за позовом Заступника керівника Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області до Кременчуцької районної державної адміністрації Полтавської області, ОСОБА_1 , третя особа: Сектор з питань державної реєстрації Кременчуцької районної державної адміністрації про визнання незаконними та скасування розпоряджень, визнання недійсними договорів оренди землі та скасування їх державної реєстрації, -

ВСТАНОВИВ:

З 06.09.2019 року в провадженні Кременчуцького районного суду Полтавської області перебуває цивільна справа за позовом Заступника керівника Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області до Кременчуцької районної державної адміністрації, ОСОБА_1 про визнання незаконними та скасування розпоряджень, визнання недійсними договорів оренди землі та скасування їх державної реєстрації.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 заявив клопотання про залишення вказаного позову без розгляду, оскільки прокурором не доведено підстав для представництва в суді.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотання представника відповідача.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Заступник керівника Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області звернувся з позовом до Кременчуцького районного суду Полтавської області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області до Кременчуцької районної державної адміністрації, ОСОБА_1 з вищевказаним позовом.

Прокурором вказано, що 03.12.2012 року між Кременчуцькою РДА та фізичною особою ОСОБА_3 , укладено три договори оренди земельних ділянок загальною площею 130,3079 га, для ведення фермерського господарства за межами населених пунктів Кам`янопотоківської сільської ради Кременчуцького району.

Оскільки розпорядження № 819 та № 823 Кременчуцької РДА від 28.11.2012 року прийняті, а договори оренди землі укладено із порушенням Земельного кодексу України та Закону України «Про фермерське господарство», просив суд визнати незаконними та скасувати вказані розпорядження та водночас визнати недійсними договори оренди землі та скасувати їх державну реєстрацію.

Ч. 2 ст. 4 ЦПК України встановлено, що у випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Законом України від 02 червня 2016 року № 1401-VIII «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», який набрав чинності 30 вересня 2016 року, до Конституції України внесені зміни, а саме Конституцію доповнено статтею 131-1, пункт 3 частини першої якої передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Перелік підстав для здійснення прокуратурою представництва інтересів держави в суді закріплено в Законі України «Про прокуратуру».

Відповідно до ч. 3 ст. 23 цього Закону представництво інтересів держави в суді прокурором здійснюється у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно з ч. 4 ст. 23 Закону, прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Водночас, у вказаній частині встановлено, що прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Тобто законодавцем встановлено, що звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Великою Палатою Верховного суду в постанові від 26.05.2020 року по справі № 912/2385/18 зроблено висновок щодо кваліфікації бездіяльності відповідного органу а саме: відповідно до п. 80 «Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Судом встановлено, що 03.09.2019 року заступником керівника Кременчуцької місцевої прокуратури - Кучером І. в порядку ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» направлено повідомлення начальнику ГУ Держгеокадастру у Полтавській області Чувпилу В.В. про наявність підстав для здійснення представництва інтересів ГУ Держгеокадастру в Полтавській області в суді та намір звернутися з позовом до суду.

Суд зазначає, що прокурором позовну заяву до Кременчуцького районного суду Полтавської області подано 06.09.2019 року, тобто через 3 дні після повідомлення в порядку ч. 4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру».

З урахуванням вищевикладеного суд вважає звернення прокурора до суду з вказаним позовом передчасним, оскільки проміжок часу між повідомленням прокурором ГУ Держгеокдастру та пред`явлення позову, на думку суду не можна вважати достатнім для вжиття будь-яких заходів компетентим органом (наприклад надати відповідь прокурору на його повідомлення, висловити свою позицію щодо порушення інтересів держави, повідомити про наміри самостійно звернутися з позовом чи провести перевірку щодо виявлених прокуратурою фактів), а тому і не може свідчити про його бездіяльність.

Водночас, колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 21 грудня 2018 року у справі № 922/901/17 зробила висновок, що саме лише посилання в позовній заяві на те, що компетентний орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження, для прийняття заяви для розгляду недостатньо. У такому разі прокурор повинен надати належні та допустимі докази відповідно до вимог процесуального закону (наприклад, внесення відомостей до ЄРДР про вчинене кримінальне правопорушення на підставі статті 367 Кримінального кодексу України (службова недбалість); вирок суду щодо службових осіб; докази накладення дисциплінарних стягнень на державних службовців, які займають посади державної служби в органі державної влади та здійснюють встановлені для таких посад повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків тощо). Аналогічні висновки були зроблені й у інших постановах колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду: від 06 лютого 2019 року у справі № 927/246/18, від 16, 17, 18 квітня 2019 року у справах № 925/650/18, № 923/560/18, № 913/299/18 відповідно, від 13 травня 2019 року у справі № 915/242/18, а також у постанові колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 10 жовтня 2019 року у справі № 0440/6738/18.

З наведеного та враховуючи що прокурором не надано, а судом не встановлено будь-яких доказів бездіяльності уповноваженого органу, суд доходить висновку, про відсутність у прокурора підстав для здійснення представництва інтересів держави по даній справі.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Відповідно до ч.2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

З наведеного, суд дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, а позовну заяву слід залишити без розгляду.

Керуючись Конституцією України, ст.ст. 257, 258-261 ЦПК України, Законом України «Про прокуратуру» суд, -

УХВАЛИВ :

Клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про залишення позовної заяви без розгляду по цивільній справі за позовом Заступника керівника Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області до Кременчуцької районної державної адміністрації Полтавської області, ОСОБА_1 , третя особа: Сектор з питань державної реєстрації Кременчуцької районної державної адміністрації про визнання незаконними та скасування розпоряджень, визнання недійсними договорів оренди землі та скасування їх державної реєстрації- задовольнити.

Позовну заяву Заступника керівника Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області до Кременчуцької районної державної адміністрації Полтавської області, ОСОБА_1 , третя особа: Сектор з питань державної реєстрації Кременчуцької районної державної адміністрації про визнання незаконними та скасування розпоряджень, визнання недійсними договорів оренди землі та скасування їх державної реєстрації- залишити без розгляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Полтавського апеляційного суду через Кременчуцький районний суд Полтавської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги на ухвалу суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяО. О. Колотієвський