ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 542/209/20 Номер провадження 22-ц/814/1402/21Головуючий у 1-й інстанції Стрельченко Т. Г. Доповідач ап. інст. Дорош А. І.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2021 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді - доповідача Дорош А.І.

Суддів: Лобова О.А., Триголова В.М.

при секретарі Коротун І.В.

переглянув у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю Агрофірми «Добробут»

на ухвалу Новосанжарського районного суду Полтавської області від 21 квітня 2021 року, постановлену суддею Стрельченко Т.Г., повний текст ухвали складено - дата не вказана

у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю Агрофірми «Добробут» про розірвання договору оренди земельної ділянки,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Новосанжарського районного суду Полтавської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю Агрофірми «Добробут» про розірвання договору оренди земельної ділянки.

27 жовтня 2020 року представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Плішкіним Ю.С. заявлено клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, на вирішення якої останній просив поставити наступні питання: чи виконано рукописний текст («п`ятдесят п`ять тисяч») в графі «словами» у видатковому касовому ордері від 10 квітня 2013 року ОСОБА_1 ? Чи виконано рукописний текст (підпис) в графі «підпис одержувача» у видатковому касовому ордері від 10 квітня 2013 року ОСОБА_1 ? Проведення даної експертизи просив доручити експертам Полтавського відділення Харківського науково-дослідного інституту судової експертизи ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса (а.с. 87).

Клопотання обґрунтовано тим, у запереченнях на позовну заяву ТОВ Агрофірма «Добробут» зазначено, що ОСОБА_1 отримав орендну плату за 13 років на перед у розмірі 64 705,88 грн. та на підтвердження цього надана копія видаткового касового ордер від 10 квітня 2013 року. Зазначає, що ОСОБА_1 зазначених коштів не отримував, а підпис виконаний на вказаному видатковому ордері від його імені іншою особою, тому для встановлення істини у справі та підтвердження справжності підпису необхідно провести судово-почеркознавчу експертизу.

Ухвалою Новосанжарського районного суду Полтавської області від 21 квітня 2021 року клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Плішкіна Юрія Степановича про призначення судової почеркознавчої експертизи - задоволено.

Призначено по справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю Агрофірми «Добробут» про розірвання договору оренди земельної ділянки судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання: - чи виконано рукописний текст («п`ятдесят п`ять тисяч») в графі «словами» у видатковому касовому ордері від 10 квітня 2013 року ОСОБА_1 ? - Чи виконано рукописний текст (підпис) в графі «підпис одержувача» у видатковому касовому ордері від 10 квітня 2013 року ОСОБА_1 ?

Проведення експертизи доручено експертам Полтавського відділення Харківського науково-дослідного інституту судової експертизи ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса (36004, м.Полтава, вул. Чураївни, 1/1).

Витрати по проведенню експертизи покладено на ОСОБА_1 , роз`яснено йому положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі та зобов`язати його здійснити організаційне забезпечення у проведенні вказаної експертизи.

Попереджено експерта про кримінальну відповідальність по ст.ст. 383, 384 КК України.

Провадження у справі зупинено.

Для дослідження експерту надано матеріали цивільної справи, документи із зразками почерку.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що для вирішення даного спору необхідно провести почеркознавчу експертизу, для проведення якої необхідні спеціальні знання, тому суд, з урахуванням позовних вимог, визнав необхідним проведення такої експертизи.

В апеляційній скарзі Товариство з обмеженою відповідальністю Агрофірма «Добробут», посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга мотивована тим, що згідно вимог ст. 107 ЦПК України при призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими ЦПК України для витребування доказів. Проте, представником позивача були надані зразки почерку, виконані нібито ОСОБА_1 , і вони були прийняті судом як вільні зразки почерку. Вважає, що позивач, звертаючись із клопотанням про призначення експертизи, не виконав вимоги ЦПК України щодо надання необхідних для проведення експертизи вільних зразків підписів ОСОБА_1 . Крім того, звертає увагу, що відповідно Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз, вилучення об`єктів, що підлягають дослідженню, то відібрання зразків оформлюються протоколом згідно з вимогами процесуального законодавства. У них, крім загальних реквізитів такого роду документів, зазначається, які саме зразки були вилучені або відібрані, їх кількість, умови відбору або вилучення, а також інші обставини, що мають значення для вирішення поставлених питань. Протокол підписується всіма особами, які брали участь у вилученні об`єктів, відібранні зразків. Однак, суд першої інстанції вказані вимоги законодавства України не врахував та призначив судову експертизу без урахування положень ст. 104 ЦПК України, зокрема не зазначив перелік матеріалів, що подаються на дослідження.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч. 1. ст. 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Відповідно до положень ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до п. 1, ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, сторонами ( стороною ) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

За результатами перегляду ухвали суду першої інстанції, в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції при вирішенні клопотання про призначення експертизи та постановленні відповідної ухвали допустив порушення вимог ст. 104 ЦПК України щодо порядку збору та надання експертам матеріалів, які надаються для дослідження.

Так, зміст ст. 104 ЦПК України зобов`язує суд зазначити в ухвалі про призначення експертизи перелік матеріалів, що надаються для дослідження. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі).

Матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи. При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів (ч.1, 3 ст. 107 ЦПК України).

Відповідно до п. 3.1, 3.2, 3.3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, експертиза проводиться після подання органом, який її призначив (залучив експерта), матеріалів, оформлених згідно з вимогами процесуального законодавства та цієї Інструкції.

До експертної установи (експерту) надаються: документ про призначення експертизи (залучення експерта), об`єкти, зразки для порівняльного дослідження та, за клопотанням експерта, - матеріали справи (протоколи оглядів з додатками, протоколи вилучення речових доказів тощо).

У документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються, серед іншого, такі дані: обставини справи, які мають значення для проведення експертизи; підстави для призначення експертизи; прізвище експерта або назва експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; питання, які виносяться на вирішення експертові; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню (у тому числі порівняльних зразків та інших матеріалів, направлених експертові, або посилання на такі переліки, що містяться в матеріалах справи); інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до п. 3.4 вищезазначеної Інструкції, вилучення об`єктів, що підлягають дослідженню, та відібрання зразків оформлюються протоколом згідно з вимогами процесуального законодавства. У них, крім загальних реквізитів такого роду документів, зазначається, які саме зразки були вилучені або відібрані, їх кількість, умови відбору або вилучення, а також інші обставини, що мають значення для вирішення поставлених питань.

Пунктом 1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертних та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5, визначено порядок підготовки та призначення почеркознавчої експертизи.

Згідно з п. 1.3. рекомендацій, для проведення досліджень орган, який призначив експертизу (залучив експерта), повинен надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Пунктом 1.4. зазначених рекомендацій, визначено, що у документі, що є підставою для проведення експертизи, орган, який призначив експертизу, зобов`язаний зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

Вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням (п. 1.5 Рекомендацій).

Відповідно до 1.6. та п 1.7. рекомендацій, відбирати експериментальні зразки почерку необхідно у два етапи. На першому етапі особа, почерк якої підлягає ідентифікації, виконує текст за тематикою, близькою до досліджувального об`єкта, у звичних умовах (сидячи за столом, із звичним приладдям письма, при денному освітленні). На другому етапі зразки відбираються під диктовку тексту, аналогічного за змістом тому, що досліджується, або спеціально складеного тексту, який містить фрази, слова і цифри, узяті з рукописного тексту, що досліджується. На цьому етапі зразки відбираються в умовах, що максимально наближаються до тих, у яких виконувався рукописний текст, що досліджується, тобто в тій самій позі (лежачи, стоячи тощо), таким самим приладдям письма та на папері того самого виду (за розміром, лінуванням, характером поверхні тощо), що й документ, який досліджується. Якщо буде помічено, що той, хто пише, намагається змінити свій почерк, темп диктовки слід прискорити.

Відповідно до 1.6. та п 1.7. рекомендацій, експериментальні зразки посвідчуються органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта). У посвідчувальному написі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові виконавця, а також особливості зразка (написані лівою рукою, спеціальним шрифтом тощо).

Згідно з п. 1.10. рекомендацій, при вилученні вільних зразків підписів особи, від імені якої виконано досліджуваний підпис, слід відшукувати документи з варіантом підпису, найбільш схожим на підпис, що досліджується. Такі підписи найчастіше зустрічаються у документах, аналогічних досліджуваному.

Таким чином, суд, на виконання вимог ст. ст. 104, 107 ЦПК України, Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертних та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5, повинен надати експерту об`єкти дослідження (оригінали досліджуваних документів) і зразки для порівняльного дослідження: вільні зразки підпису (почерку) позивача ОСОБА_1 станом на час підписання оспорюваного документу, а також умовно-вільні та експериментальні зразки.

Проте у матеріалах справи відсутні відомості про відібрання судом достовірних вільних зразків підпису та почерку ОСОБА_1 та експериментальних зразків підпису й почерку ОСОБА_1 , що оформлені відповідно до п.1.4 - 1.10 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертних та експертних досліджень та у відповідності до п.3.3 Інструкції про призначення та проведення судових експертних та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5.

Крім того, судом першої інстанції в порушення вказаних вимог чинного законодавства України не вирішено питання про витребування оригіналу видаткового касового ордеру від 10.04.2013 року ТОВ «Добробут», тобто експерту не надано оригінал досліджуваного документу.

Зазначене підтверджується клопотанням старшого судового експерта Мороз С.Г. про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення судово - почеркознавчої експертизи №654-657 від 07.05.2021 року (а.с. 135).

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції, всупереч вимог процесуального права, порушив порядок призначення експертизи, ухвала не відповідає нормам процесуального права, а саме ст. ст. 104, 107 ЦПК України, що є підставою для скасування ухвали суду та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Керуючись ст. ст. 367 ч.1, 2, 368 ч. 1, 374 ч.1 п.6, 379 ч.4, 381 384 ЦПК України, Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Агрофірми «Добробут» - задовольнити.

Ухвалу Новосанжарського районного суду Полтавської області від 21 квітня 2021 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 14 червня 2021 року.

СУДДІ: А. І. Дорош О. А. Лобов В. М. Триголов