Справа № 643/8071/20
Провадження № 2/643/769/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.05.2021

20 травня 2021 року м. Харків

Московський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Сугачової О.О.,

за участю секретаря Абсалямової А.Р.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові, розглянувши цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа - Служба у справах дітей по Московському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, встановлення участі у вихованні дитини, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, яким просить зобов`язати ОСОБА_4 не чинити перешкоди у спілкуванні з дитиною ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та встановити позивачу порядок участі у вихованні доньки у наступній спосіб та згідно графіку: кожні вівторок, четвер з 16:00 до 20:00, суботу з 12:00 до 20:00 без присутності матері, з правом забирати доньку з навчальних закладів та по місцю проживання,без обмеження адреси прогулянок, з відвідуванням дитячих закладів та місць дозвілля і проведення відпочинку; 2 рази на місяць забирати доньку з ночівлями до свого місця проживання без присутності матері: з 12:00 суботи до 18:00 наступного дня (неділі); спільний відпочинок: половину ( в рівній кіл скоті днів для кожного з батьків) осінніх, зимових, весняних та літніх канікул з правом виїзду з дитиною за межі країни без присутності матері на оздоровлення, відпочинок та екскурсії; спілкування з донькою особисто, засобами телефонного, поштового, електронного та іншого засобу зв`язку, що не передбачають безпосередньо фізичного спілкування,без обмеження в часі; у свята: дні народження (самої дитини, батька, діда, бабусі, племінниці, тітки, племінників, Новий рік, 9 травня, Різдво, Великдень тощо); у період хвороб доньки безперешкодно відвідувати за місцем її фактичного знаходження.

Вимоги позову мотивує тим, що сторони перебували у шлюбі, який 28.01.2019 розірвано на підставі рішення Московського районного суду м. Харкова. Від шлюбу мають доньку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка на теперішній час проживає разом з відповідачем та повнолітнього сина ОСОБА_6 .

Донька разом із батьками зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Між батьками виникли непорозуміння щодо прийняття участі у вихованні спільної дитини, почалися створюватися штучні перешкоди зі сторони відповідача стосовно неможливості нормального спілкування з дитиною, відповідач блокує дзвінки у телефоні доньки, активно налаштовує доньку проти нього, розповідаючи неправду тощо. Позивач звертає увагу на те, що донька дуже любить його і із задоволенням спілкуєтеся з ним. Позивач також зазначає, що згідно рішення Московського районного суду м. Харкова від 23.05.2018 сплачує на користь відповідача аліменти на утримання їх доньки в розмірі 4500грн., щомісячно, заборгованості не має. Після розлучення позивач проживає за вищевказаним місцем реєстрації та в цій квартирі житлово-побутові умови сприятливі для перебування дитини і відповідають встановленим нормам. Позивач зазначає що має постійне місце проживання, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, має постійне місце роботи та постійний дохід. У 2018 звертався до служби у справах дітей по Московському району стосовно протиправних дій відповідача, за допомогою у здійснені ним своїх батьківських прав, однак отримав лише формальну відповідь. Тобто усі намагання позитивно мирним шляхом врегулювати даний спір призводять лише до конфліктів з відповідачем. Після чисельних марних спроб вирішити це питання мирних шляхом, з метою припинення страждань та негативного впливу на дитину, він вимушений звернутися до суду.

Відповідач надала відзив проти позову, в якому зазначила, що перебували з позивачем у шлюбі, від якого мають малолітню доньку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . На протязі останніх років сімейне життя між сторонами поступово погіршувалося, що і призвело до розірванню шлюбу 28.01.2018 . Після розірвання шлюбу донька залишилась проживати разом із матір`ю, залишившись на повному забезпеченні останньої. Батько дитини з часу припинення сумісного життя, жодним чином не приймав та не намагався прийняти участі у вихованні дитини, її оздоровлення тощо. 23.05.2018 за рішенням суду з позивача стягуються аліменти на утримання доньки, які відраховуються в примусовому порядку із заробітної плати. Квартира, в якої проживає позивач, придбана у період шлюбу та в суді розглядається спір про поділ майна подружжя. Відповідач також вказує, що з її боку ніяких перешкод у спілкуванні з дитиною не чиниться, позивач має можливість у буд-який час відвідувати доньку, відвозити до школи та забирати зі школи, відвозити та забирати із різноманітних гуртків, які відвідує дитина. Відповідач часто просить відвести дитину до школи та забрати, однак позивач спочатку обіцяє таке зробити, а в подальшому не відповідає на телефонні дзвінки. Дитина не бажає зустрічатися з батьком, проводити з ним час на одинці, оскільки боїться та не довіряє йому. Відповідач просить відмовити в задоволенні позову у повному обсязі.

Позивач скористався правом надання відповіді на відзив проти позову, із змісту якого вбачається підтвердження викладених доводів та обставин у позовній заяві, а ствердження відповідача такими, що не відповідають дійсності.

В судовому засіданні представник позивача підтримав вимоги позову та викладені в ньому обставини, просить позовні вимоги задовольнити.

Представник відповідача в судовому засідання заперечував щодо позовних вимог, вважаючи їх безпідставними, підтримавши доводи, викладені у відзиву.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явилась, про час та місце судового розгляду сповіщений належним чином. До початку судового засідання від представника надійшла заява про слухання справи за відсутності представника та прийняти рішення з урахуванням наданого висновку.

Суд, вивчивши доводи позивача, заперечення відповідача, дослідивши матеріали справи, вважає позовні вимоги такими, що задоволенню не підлягають, виходячи із такого.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Судом встановлено, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі з 24.12.1993.

Від шлюбу мають доньку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 28.01.2019 шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 розірваний.

Батьки та дитина зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 .

Сторони після розірвання шлюбу проживають окремо, дитина разом із матір`ю.

Такі обставини підтверджено копіями рішення Московського районного суду м. Харкова від 28.01.2019, свідоцтва про народження дитини, інформаційною довідкою з Реєстру територіальної громади м. Харкова (а.с.12-14).

Статтею 141 СК України встановлено, що мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Відповідно до ст. 15 ЗУ «Про охорону дитинства» батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у їх вихованні і мають право на спілкування з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини.

Питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвитку дитини (ст.157 СК України).

Згідно ст. 158 СК України за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим для виконання.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 159 СК України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.

Отже, аналіз вищевикладеного, вказує на те, що обов`язки щодо забезпечення розвитку дитини покладаються на обох батьків, кожен із батьків зобов`язаний приймати участь у вихованні дитини не епізодично, а постійно, характер таких зустрічей не повинен носити формальний характер, а між батьками та дитиною повинен існувати систематичний психоемоційний контакт, при цьому слід дотримуватися розумного балансу на участь обох батьків у вихованні дитини.

Також, законодавством України закріплено обов`язок того із батьків, який проживає окремо брати участь у вихованні дитини. У іншого з батьків виникає зустрічний обов`язок не чинити цьому перешкоди.

Такі правові позиції викладено у Постанові Верхового суду від 06.06.2018 у справі №756/9472/16-ц.

Так, позивачем у підтвердження своїх доводів щодо чинення перешкод у спілкуванні, вихованні доньки відповідачем, надано такі докази: копії рішення Московського районного суду м. Харкова про стягнення аліментів від 23.05.2018, звіту про здійснення, відрахування та виплати стягнутих з боржника сум ПрАТ «Харківський плитковий завод», довідки УПСЗН адміністрації Московського району Харківської міської ради про перебування га обліку в ЄДАРП від 10.10.2018, довідки ПрАТ «Харківський плитковий завод» від 06.04.2020 №588 про те, що ОСОБА_5 з 08.04.2014 по теперішній час працює старшим інструктором ПрАТ «Харківський плитковий завод», відповіді Служби по справах дітей по Московському району Департаменту службу справах дітей виконкому Харківської міської ради від 20.09.2018, Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпротек, Єдиного реєстру забороним відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта.

Із відповіді Служби по справах дітей по Московському району Департаменту службу справах дітей виконкому Харківської міської ради, що датована 20.09.2018 вбачаєтеся, що ОСОБА_5 звернувся до ССД 20.08.2018 стосовно протиправних дій та проведення бесіди із ОСОБА_4 , матір`ю малолітньої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Для з`ясування обставин та надання письмових пояснень, викладених у зверненні до ССД запрошувалась мати дитини, однак з`явився її представник ОСОБА_2 , який пояснив, що мати дитини не перешкоджає ОСОБА_5 спілкуванню із донькою, з якої батько регулярно бачиться з дитиною самостійно приїжджаючи до місця мешкання дитини, також зазначивши, що ОСОБА_4 не заперечує проти укладання нотаріально посвідченого договору щодо здійснення батьківських прав та виконання батьківських обов`язків (а.с.21,22).

Із висновку Департаменту служб у справах дітей виконкому Харківської міської ради від 02.12.2020 № 594 вбачаються рекомендації про доцільність встановити порядок участі ОСОБА_3 у вихованні малолітньої дочки, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначивши час: перша, третя субота місяця з 14:00 до 19:00; друга, четверта неділя з 10:00 до 14:00; щовівторка та щочетверга тижня з 16:00 до 19:00 (а.с.47,48).

Відповідно до положень ч. 1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до внутрішнього переконання.

Між тим, з боку позивача будь-яких належних, допустимих доказів, які б містили інформацію щодо предмету доказування, обставин, на які посилається позивач, суду не надано.

Наявність звернення до ССД по Московському району в 2018 та висновок Департаменту служб у справах дітей виконкому Харківської міської ради не є, на думку суду, достатніми доказами того, що відповідач чинить перешкоди у спілкуванні та вихованні дитини та запропоновані рекомендації СДД для встановлення порядку прийняття участі позивача у вихованні малолітньої доньки ОСОБА_8 є доцільними та вичерпними, такими, що відповідають інтересам дитини.

Вимоги позову щодо спільного відпочинку з правом виїзду позивача з дитиною за межі України без присутності матері є іншим предметом спірних правовідносин.

Отже, враховуючи, те, що позивачем належним чином не доведено, що відповідач перешкоджає у спілкуванні з донькою, тому у суду відсутні підстави для задоволення вимог позову у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 2, 12, 83, 258, 259, 263-268 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

В задоволені позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Московський районний суд м. Харкова.

Відомості щодо учасників справи, які не оголошуються судом:

Позивач: ОСОБА_3 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_4 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_2 .

Третя особа: Служба у справах дітей по Московському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради, адреса місцезнаходження: 61112, м. Харків, вул. Руслана Плоходька,3,1 поверх.

Суддя