Справа № 442/3784/21
Провадження № 2-о/442/65/2021
У Х В А Л А

про повернення заяви

"14" червня 2021 р. Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області у складі головуючого судді - Кучаковського Ю.С., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , за участю заінтересованих осіб: приватний нотаріус Дрогобицького районного нотаріального округу Манзілевської Т.С., - про встановлення факту родинних відносин, -

в с т а н о в и в :

Заявник звернулася до Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області з заявою, у якій просить на підставі ст.ст. 315-319 ЦПК України встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , до дня смерті проживала в с. Верхній Дорожів Дрогобицького району Львівської області.

Ухвалою Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 21.05.2021 заява була залишена без руху, з тих підстав, що така подана з порушенням ст.ст. 175, 177, 318 ЦПК України, адже у заяві не зазначено повне найменування заінтересованої особи.

В п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 „Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" звертається увага судів на наступне: в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

В п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 „Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" зазначено, що вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, так і вимогам щодо її змісту, передбаченим конкретною статтею про зміст заяви. Якщо в заяві не зазначено з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує даний факт, до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, суддя постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає заявникові строк для виправлення недоліків. У разі невиконання цих вказівок заява вважається неподаною і повертається заявникові, про що суддя постановляє мотивовану ухвалу.

Згідно ст. 318 ЦПК України у заяві про встановлення юридичного факту повинно бути зазначено, який факт заявник просить встановити та з якою метою, причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт, докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Тобто за змістом даної статті суди встановлюють юридичні факти тільки у разі, коли особою вчинено всі можливі заходи по отриманню необхідних документів. І тільки у разі наявності об`єктивних причин, які не залежать від волі особи, що обумовлюють неможливість отримання документу на підтвердження юридичного факту, такий факт може встановити суд у порядку окремого провадження.

У порушення вищевказаного до заяви не додано доказів, що підтверджують викладені в заяві обставини, а саме не зазначено причин неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують факт родинних відносин, не долучено довідки про неможливість відновлення документів.

До того ж, виходячи зі змісту ст.ст. 293, 315 ЦПК України вбачається, що суд може встановлювати факти, які тягнуть для заявника правові наслідки.

Зазначаючи про перешкоди у реалізації права прийняття спадщини, не зазначено та не долучено доказів такого звернення та доказів відмови. Заявником не надані документи на підтвердження всіх обставин.

Згідно з роз`ясненнями, наданими у п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 „Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" залежно від мети встановлення фактів заінтересованими особами в цих справах можуть бути, наприклад, відділи соціального захисту населення - у справах про встановлення факту перебування на утриманні особи, яка померла, для призначення пенсії заявникові; інші спадкоємці - у справах про встановлення факту прийняття спадщини; органи внутрішніх справ - у справах про встановлення факту родинних відносин для вирішення питання про належність до громадянства України; органи страхування - у справах про встановлення факту належності страхового свідоцтва.

Слід також зазначити, що заінтересованими особами у справах про встановлення факту, що має юридичне значення, залежно від мети встановлення цього факту можуть бути не лише особи, які захищають свої інтереси або інтереси держави, а й особи, на права, обов`язки та законні інтереси яких може вплинути рішення у справі, а також інші особи, які мають право на спадщину (брати, сестри, онуки, особи, на користь яких складено заповіт, усиновлені, територіальна громада в особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини за відсутності інших спадкоємців за законом і за заповітом).

Відповідно до п. 18 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 „Про судову практику у справах про спадкування" у справах про спадкування нотаріуси не є заінтересованими особами і не повинні залучатися до участі у справі.

Так, заявник вказує в якості заінтересованої особи у справі приватного нотаріуса Дрогобицького районного нотаріального округу Манзілевську Т.С.

Проте ОСОБА_1 жодним чином не обгрунтовує необхідність залучення до участі у розгляді справи приватного нотаріуса Дрогобицького районного нотаріального округу Манзілевську Т.С., яким саме чином встановлення юридичного факту, про який просить заявник, вплине на права, обов`язки чи законні інтереси приватного нотаріуса Манзілевської Т.С.

Ухвала суду про залишення заяви без руху від 21.05.2021 направлялась на адресу заявника, зазначену нею в заяві, проте поштова кореспонденція була повернута до суду 01.06.2021 з відміткою про те, що повертається, у зв`язку з тим, що адресат відсутній за вказаною адресою, тобто не вручено адресату з незалежних від суду причин.

Станом на 14.06.2021 недоліки заяви заявником усунуті не були.

Відповідно до ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Згідно до п.п. 6, 7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Заяв про зміну місця проживання від заявника не надходило, тому суд надіслав ухвалу про залишення заяви без руху на адресу, яка булу зазначена в заяві.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Недобросовісним користуванням процесуальними правами вважається, зокрема, заявлення численних необґрунтованих відводів суддям, нез`явлення представників учасників судового процесу в судові засідання без поважних причин та без повідомлення причин, подання необґрунтованих клопотань про вчинення судом процесуальних дій, подання зустрічних позовів без дотримання вимог ЦПК, одночасного оскарження судових рішень в різних видах проваджень, подання апеляційних та касаційних скарг на судові акти, які не можуть бути оскаржені тощо. Подібна практика, спрямована на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників судового процесу та суперечить вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку.

На підставі наведеного, суд вважає, що заявник була належним чином сповіщена про наявність ухвали суду про залишення заяви без руху, неотримання ухвали є зловживанням процесуальними правами.

ЦПК України не передбачає можливості суд повторно залишати заяву без руху.

У зв`язку з чим, судом встановлено, що заявником належним чином не усунуто недоліки поданої заяви.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене, оскільки вимоги суду не виконанні, застосовуються правила ст. 185 ЦПК України, тому вважаю за необхідне повернути заяву, разом з тим таку слід вважати неподаною, та роз`яснити, що її повернення не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення такої заяви.

Керуючись ст.ст. 185, 260, 294 ЦПК України, суд -

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 , за участю заінтересованих осіб: приватний нотаріус Дрогобицького районного нотаріального округу Манзілевської Т.С., - про встановлення факту родинних відносин, - повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду через Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15-ти днів з дня її проголошення.

Суддя Ю.С. Кучаковський