Справа № 362/6413/20
Провадження № 2/362/1199/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 січня 2021 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Ковбеля М.М.,

з участю секретаря судового засідання - Сілецької М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Василькові Київської області цивільну справу за правилами загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до Васильківської міської ради Київської області про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права власності в порядку спадкування,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом, обгрунтовуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла його тітка - ОСОБА_2 , факт смерті підтверджується Свідоцтвом про смерть від 27.12.2019 року, після смерті якої відкрилася спадщина та залишилося спадкове майно, що складається з: квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 30,7 кв. м, що належало померлій на праві власності на підставі Свідоцтва про право власності.

У встановлені законом строки позивач звернувся до приватного нотаріуса Васильківського міського нотаріального округу Київської області із заявою про прийняття спадщини після померлої родички, ОСОБА_2 , однак йому було повідомлено, про неможливість видачі на моє ім`я Свідоцтва про право на спадщину після померлої ОСОБА_2 на вищезазначене спадкове майно, оскільки не доведені родинні відносини з померлою.

Як зазначає позивач, він доглядав ОСОБА_2 , на нього було покладено фінансове утримання померлої ОСОБА_2 , також під час спільного проживання вони вели спільне господарство, жодних інших спадкоємців, окрім мене позивача після смерті ОСОБА_2 немає.

Позивач в судове засідання не з`явились, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Представник Васильківської міської ради в судове засідання не з`явився, надавши заяву про слухання справи за його відсутності.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України справа розглянута за відсутності сторін без фіксування судового засідання технічними засобами.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступних висновків.

За змістом ч. 1 ст. 15, ч. ч. 1, 2 ст. 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та право звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є визнання права.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , факт смерті підтверджується Свідоцтвом про смерть від 27.12.2019 року, серії НОМЕР_1 , виданого Васильківським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина та залишилося спадкове майно, що складається з: квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 30,7 кв. м, що належало померлій на праві власності на підставі Свідоцтва про право власності від 05.02.1998 року.

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Васильківського міського нотаріального округу Київської області від 03.07.2020 року за № 134/02-14 позивачу було повідомлено, про неможливість видачі на моє ім`я Свідоцтва про право на спадщину після померлої ОСОБА_2 на вищезазначене спадкове майно.

Родинні відносини ОСОБА_2 з ОСОБА_1 , та факт проживання однією сім`єю підтверджуються копією свідоцтва про народження - ОСОБА_1 , де зазначено батьком позивача - ОСОБА_3 та мати - ОСОБА_4 ; копією Витягу з ДРАЦС громадян про державну реєстрацію народження батька позивача ОСОБА_3 , батьком якого зазначено - ОСОБА_5 та мати ОСОБА_6 ; копією довідки Васильківського об`єднаного міського військкомату Київської області виданої ОСОБА_7 , про те, що в його особовій справі дійсно значиться мати - ОСОБА_6 , копією свідоцтва про шлюб між ОСОБА_7 та ОСОБА_2 .

У ч. ч. 1, 4 ст. 41 Конституції України, ч. 1 ст. 321 ЦК України закріплено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

У відповідності до ч. 2ст. 328 ЦК право власності вважається набутим правомірно, якщо інше не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Положення ст.ст.1216-1218,1258,1261 ЦК України зазначають, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків від фізичної особи, яка померла, до інших осіб. Спадкування може здійснюватися за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно зіст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5ст. 1268 ЦК України).

Згідно із ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 р. визначено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Варто звернути увагу на ту обставину, що при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом.

Згідно п. 21 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування». До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо.

Таким чином, оскільки судом достовірно встановлено та підтверджено зібраними по справі доказами факт проживаннясім`єю позивача з ОСОБА_2 , враховуючи, що інших спадкоємців, окрім ОСОБА_1 , після смерті ОСОБА_2 немає, також до нотаріальної контори ніхто окрім нього з заявою про прийняття спадщини у визначений законом строк не звертався, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову.

Керуючись ст. ст. 15, 16, 328, 344 ЦК України, ст. ст. 4, 12, 13, 77, 263-265, 354 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов - задовольнити.

Встановити юридичний факт проживання однією сім`єю ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1 більше п`яти років.

Визнати за ОСОБА_1 , право власності в порядку спадкування на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 30,7 кв. м, що належало померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 на праві власності.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги або по закінченню апеляційного провадження.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського Апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя Ковбель М.М.