Справа № 495/3429/21
Номер провадження 2/495/1944/2021
04 червня 2021 рокум. Білгород-Дністровський
Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:
головуючого одноособово судді Савицького С.І.
при секретарі Гасанзаде М.Р.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 36 цивільну справу № 495/3429/21 у м. Білгород-Дністровському за позовом ОСОБА_1 до Мологівської ОТГ Білгород-Дністровського району, ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування, -
11.05.2021 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з позовною заявою до Мологівської ОТГ Білгород-Дністровського району, ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування, згідно якої позивачка просить:
- встановити факт проживання спадкоємця ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 однією сім`єю зі спадкодавцем ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , у період з 1995 року до моменту смерті, та визнати мене спадкоємцем 4-ї черги.
- визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування на: будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 , який в цілому складається з житлового будинку літ. «А» загальною площею 43,9кв.м., житловою площею 30,0кв.м.; гаражу літ. «Б»; споруд № 1-2.
Позивач ОСОБА_1 вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_3 . За життя ОСОБА_3 належав будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 , який в цілому складається з житлового будинку літ. «А» загальною площею 43,9кв.м., житловою площею 30,0кв.м.; гаражу літ. «Б»; споруд № 1-2. Спадкоємцем першої черги є син померлої ОСОБА_2 , але він відмовився від прийняття спадщини на його користь (про що свідчать його письмова заява), оскільки він доглядав померлу та проживав з нею однією сім`єю з 1995 року, сплачував необхідні платежі. Факт того, що він проживав зі ОСОБА_3 однією сім`єю з 1990 року можуть підтвердити свідки, письмові свідчення яких він за надав до суду. Оскільки він не є прями родичем померлої, він змушений звернутися до суду. Більше спадкоємців за законом або за заповітом немає.
Після смерті ОСОБА_3 він не заявляв відмови від спадщини, спадкове майно фактично перейшло у його розпорядження.
Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 12.05.2021 року відкрито провадження по справі № 495/3429/21 за позовом ОСОБА_1 до Мологівської ОТГ Білгород-Дністровського району, ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування.
У судове засідання позивач, не з`явився, але надав заяву про розгляд справи в його відсутність, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювати, позовні вимоги підтримав, просив задовольнити, проти ухвалення заочного рішення суду не заперечує.
Представник відповідача Мологівської ОТГ Білгород-Дністровського району надав до суду письмову заяву, про розгляд справи без присутності представника ради, не заперечував проти задоволення позовних вимог.
У судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином.
Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до ч.3 ст.128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.
Згідно ч.5 ст.128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.
Згідно ч.11 ст.128 ЦПК України, відповідач, третя особа, свідок зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.
Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК Україна, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасним існуванням умов, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно ст. 282 ЦПК України, за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 ЦПК України, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд.
Відповідно до ст. 283 ЦПК України, відповідачам, які не з`явилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню по наступним підставам.
Як вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , видане Андріївською сільською радою Білгород-Дністровського району Одеської області.
ОСОБА_1 з померлою були пов`язані спільним побутом, мали взаємні обов`язки, позивач доглядав за ОСОБА_3 , що в сенсі статті 3 СК України означає, що вони зі спадкодавцем проживали однією сім`єю.
У п. 21 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, зазначено, що при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно врахувати правила частини другої статті 3 СК України, про те, що сім`єю складають особи ,які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також: інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки.
Той факт, що позивач ОСОБА_1 з померлою ОСОБА_3 проживали однією сім`єю більше п`яти років підтверджується письмовими заявами свідків та відповідача.
Згідно ст. 1264 ЦК України, у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкоємцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.
Таким чином, встановлення факту проживання однією сім`єю з ОСОБА_3 більше п`яти років є необхідним для реалізації спадкових прав позивачки у якості спадкоємця четвертою черги спадкування за законом.
Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» № 7, справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права і обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.
Так, після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина у вигляді будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 , який в цілому складається з житлового будинку літ. «А» загальною площею 43,9кв.м., житловою площею 30,0кв.м.; гаражу літ. «Б»; споруд № 1-2.
12.05.2021 року судом було зроблено запит про витребування доказів, а саме відомостей щодо спадкоємців померлої ОСОБА_3 та наявності заповітів та спадкових договорів.
Відповідно до інформаційної довідки виданої приватним нотаріусом Білгород-Дністровського міського нотаріального округу Одеської області від 14.05.2021 року спадкова справа до майна померлої ОСОБА_3 не заводилась.
Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) в фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до іншої особи (спадкоємця).
Згідно ст. 1217 ЦК України спадкоємство здійснюється за заповітом і за законом.
Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно, ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, які протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї.
На час відкриття спадщини ОСОБА_1 проживав разом із спадкодавцем, що підтверджується поясненнями свідків та спадкоємця першої черги ОСОБА_2 . Однак, відповідно до письмової заяви ОСОБА_2 відмовляється від належного спадкового майна, яке залишилось після смерті ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 .
Відповідно до ч.2 ст. 325 ЦК України фізичні та юридичні особи можуть бути власниками будь-якого майна, за винятком окремих видів майна, які відповідно до закону не можуть їм належати.
Відповідно до ст. 41 Конституції України кожний громадянин має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності отримується в порядку, визначеному законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 328 ЦК України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше не впливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Відповідно ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Таким чином, ОСОБА_1 є спадкоємцем четвертої черги спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 та у відповідності до ч. 2 ст. 1268 ЦК України є таким, що прийняв спадщину після смерті останньої. Однак, позивач не має можливості отримати свідоцтво про право на спадщину за законом, у зв`язку із відсутністю оригіналу правовстановлюючого документу на будинок.
Отже, права ОСОБА_1 , як спадкоємця підлягають захисту шляхом задоволення позовних вимог у повному обсязі.
Керуючись ст.ст. 8, 11, 1216, 1261, 1268 ЦК України, ст.ст. 5, 10, 12, 19, 247, 258, 259, 263, 264, 265 ЦПК України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до Мологівської ОТГ Білгород-Дністровського району, ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування задовольнити.
Встановити факт проживання спадкоємця ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 однією сім`єю зі спадкодавцем ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , у період з 1995 року до моменту смерті.
Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкоємцем четвертої черги за законом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування на: будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 , який в цілому складається з житлового будинку літ. «А» загальною площею 43,9кв.м., житловою площею 30,0кв.м.; гаражу літ. «Б»; споруд № 1-2.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення, (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення.
У відповідності до п.п. 15.5 п.1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.
Рішення може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду через Білгород-Дністровський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя: С.І. Савицький