Справа № 390/426/21
Провадження №2/390/439/21
УХВАЛА

"09" червня 2021 р. Кіровоградський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючої - судді Бойко І.А.,

при секретарі - Шматковій А.І.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м.Кропивницький цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , третя особа, на стороні позивача: ОСОБА_5 , про скасування повідомлення про початок будівельних робіт, визнання прав забудовника,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Кіровоградського районного суду Кіровоградської області перебуває справа за позовом ОСОБА_1 , третя особа, на стороні позивача: ОСОБА_5 до ОСОБА_4 про скасування повідомлення про початок будівельних робіт, визнання прав забудовника.

Ухвалою суду від 29.03.2021 року вжито заходи забезпечення позову шляхом встановлення заборони ОСОБА_4 здійснювати введення в експлуатацію двоповерхового житлового будинку з господарськими спорудами, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 та реєструвати щодо нього право власності.

Від представника відповідача адвоката Глазкова А.С. надійшло клопотання про скасування заходів забезпечення позову. Клопотання обґрунтував, тим, що застосовані судом заходи забезпечення позову передчасні та порушують права відповідача, оскільки він правомірно володіє земельною ділянкою, на якій збудоване нерухоме майно щодо якого виник спір.

Крім того, представником відповідача у відзиві на позов зазначено клопотання про забезпечення витрат на професійну правничу допомогу, оскільки вважає, що даний позов має ознаки завідомо безпідставного та ознаки зловживання правом. Відповідач уклав договір про надання професійної правничої допомоги та угоду до нього, згідно яких розмір гонорару за представництво інтересів відповідача в суді першої інстанції по справі становить 30000 грн, тому він просить зобов`язати позивача внести вказану суму коштів на депозитний рахунок суду. Також у відзиві на позов заявлено клопотання про витребування у позивача оригіналів доказів, а саме: технічного паспорту №23-14 на нежитлову будівлю (сарай-склад) від 24.12.2014 року та договору підряду № 07 на виконання робіт об`єкту від 10.03.2011 року, оскільки у справі містяться їх копії.

В підготовчому судовому засіданні представник відповідача адвокат Глазков А.С. підтримав вищевказані клопотання, просив їх задовольнити.

Позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Березовська І.А. заперечили проти задоволення клопотань про скасування заходів забезпечення позову та про забезпечення витрат на професійну правничу допомогу та не заперечували проти задоволення клопотання про витребування оригіналів доказів.

Згідно ч.1 ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Вирішуючи клопотання представника відповідача про скасування заходів забезпечення позову, суд зазначає під час вирішення питання про забезпечення позову, виходячи з положень ст.ст.149-153 ЦПК України, судом оцінюється обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду та наслідків заборони відповідачеві або іншим особам здійснювати певні дії.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.

Обранням належного заходу забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу забезпечення позову із вимогами позивача, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову та, як наслідок, ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи.

Під час вирішення питання про вжиття заходів щодо забезпечення позову необхідно дотримуватися принципу їх співмірності із заявленими позивачем вимогами. Заходи щодо забезпечення позову можуть бути вжиті судом лише в межах предмета позову та не повинні порушувати прав інших осіб, не залучених до участі у справі. Під час вирішення питання про вжиття заходів щодо забезпечення позову слід враховувати, що такими заходами не повинні порушуватися права осіб, що не є учасниками справи, застосовуватися обмеження, не пов`язані з предметом спору.

Аналогічні правові висновки щодо застосування підстав та заходів забезпечення позову викладені у постановах Верховного Суду від 10.04.2018 у справі №910/19256/16, від 14.05.2018 у справі №910/20479/17, від 14.06.2018 у справі №916/10/18, від 23.06.2018 у справі №916/2026/17, від 16.08.2018 у справі №910/5916/18, від 11.09.2018 у справі №922/1605/18, від 14.01.2019 у справі №909/526/18, від 21.01.2019 у справі №916/1278/18, від 25.01.2019 у справі №925/288/17, від 26.09.2019 у справі №904/1417/19.

В поданому представником відповідача клопотанні не наведено належного обґрунтування невідповідності застосованих судом заходів забезпечення позову вимогам розумності, обґрунтованості, адекватності, співмірності та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову, тому суд не вбачає підстав для задоволення клопотання про скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до приписів ч.1, ч.4 ст.135 ЦПК України суд може зобов`язати сторони внести на депозитний рахунок суду попередньо визначену суму судових витрат, пов`язаних з розглядом справи або певною процесуальною дією, про що постановляє ухвалу (забезпечення судових витрат). Як захід забезпечення судових витрат суд з урахуванням конкретних обставин справи має право, за клопотанням відповідача, зобов`язати позивача внести на депозитний рахунок суду грошову суму для забезпечення можливого відшкодування майбутніх витрат відповідача на професійну правничу допомогу та інших витрат, які має понести відповідач у зв`язку із розглядом справи (забезпечення витрат на професійну правничу допомогу).

Таке забезпечення судових витрат застосовується, якщо:

1) позов має ознаки завідомо безпідставного або інші ознаки зловживання правом на позов; або

2) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування судових витрат відповідача у випадку відмови у позові.

Таке забезпечення судових витрат також може бути застосоване, якщо суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування судових витрат відповідача у випадку відмови у позові.

Стаття 44 ЦПК України визначає неприпустимість зловживання процесуальними правами, так частина перша статті передбачає, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно правової позиції Верховного Суду, висловленої в постанові від 27.08.2019 року по справі № 914/2264/17, під зловживанням процесуальними правами, слід розуміти особливу форму господарського процесуального правопорушення, тобто умисні, недобросовісні дії учасників господарського процесу, що супроводжуються порушенням умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав учасників судового процесу та їх представників, та перешкоджанням діяльності суду по справедливому та своєчасному розгляду і вирішенню господарської справи, що також впливає на права інших учасників судового процесу стосовно безперешкодного і своєчасного вирішення спору. Правова конструкція "зловживання правом" передбачає, насамперед, активні дії учасників судового процесу та їх представників, що знаходять свій прояв у здійсненні процесуальних дій чи поданні процесуальних документів.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню судочинства, зокрема заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Представник відповідача, обґрунтовуючи клопотання про застосування заходів забезпечення витрат на професійну правничу допомогу, зазначає про завідомо безпідставність позову та ознаки зловживання правом.

Однак, суд звертає увагу, що встановлення наявності чи відсутності підстав для пред`явлення даного позову встановлюється судом під час розгляду справи по суті в нарадчій кімнаті після закінчення з`ясування обставин у справі та перевірки їх доказами. По даній справі триває підготовче провадження і вирішення даного питання в підготовчому судовому засіданні цивільним процесуальним законом не передбачено.

Доводів про наявність обставин, передбачених п.2 ч.4 ст.135 ЦПК України клопотання представника відповідача не містить.

Отже, суду не надано переконливих доказів на підтвердження зловживання процесуальними правами позивачем у даній справі, тому в задоволенні клопотання представника відповідача про застосування заходів забезпечення витрат на професійну правничу допомогу слід відмовити.

Відповідно до ч.ч.1, 3 ст.84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Згідно з ч.6 ст.95 ЦПК України, якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Враховуючи зазначене суд вважає, що клопотання представника відповідача щодо витребування оригіналів письмових доказів, подане в строк, зазначений у ч.2 ст. 83 ЦПК України, обґрунтоване та відповідає вимогам ст.84, ч.6 ст.96 ЦПК України, а тому підлягає задоволенню.

Керуючись ст.259-260 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотань представника відповідача адвоката Глазкова А.С. про скасування заходів забезпечення позову та про забезпечення витрат на професійну правничу допомогу, - відмовити.

Зобов`язати позивача ОСОБА_1 надати до суду оригінали наступних документів:

-оригінал технічного паспорту №23-14 на нежитлову будівлю (сарай-склад) від 24.12.2014 року;

-договір підряду № 07 на виконання робіт об`єкту від 10.03.2011 року.

Оголосити перерву в підготовчому судовому засіданні до 15.00 год. 12.07.2021 року.

Про час і місце судового засідання повідомити учасників судового розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлений 14.06.2021 року.

Суддя Кіровоградського районного суду

Кіровоградської області І.А.Бойко