Ухвала

08 лютого 2021 року

м. Київ

справа № 536/1261/17

провадження № 61-17529ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Жданової В. С., Коротенка Є. В.,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Кременчуцького районного суду Полтавської області від 13 лютого 2020 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 26 жовтня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Кременчуцька державна нотаріальна контора Полтавської області, приватний нотаріус Сапко Ольга Борисівна, про встановлення факту прийняття спадщини, визнання недійсними договору дарування і свідоцтва про право на спадщину, визнання права власності на 1/4 частини будинку в порядку спадкування та витребування її у добросовісного набувача,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому просила встановити факт прийняття нею спадщини після померлих батьків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 внаслідок спільного проживання з ними;

визнати недійсним договір дарування від 10 листопада 2003 року, укладений між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , посвідчений приватним нотаріусом Сапко О. Б.;

визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину, видане на ім`я ОСОБА_5 06 грудня 2002 року № 8014, посвідчене Третьою кременчуцькою державною нотаріальною конторою;

витребувати 1/4 частини житлового будинку АДРЕСА_1 у відповідача, як добросовісного набувача;

визнати за ОСОБА_1 право власності у порядку спадкування на 1/4 частини житлового будинку

АДРЕСА_1 ухвалою від 10 жовтня 2018 року замінив відповідача у справі ОСОБА_6 на ОСОБА_2 .

Кременчуцький районний суд Полтавської області рішенням від 13 лютого 2020 року, залишеним без змін постановою Полтавського апеляційного суду від 26 жовтня 2020 року, в задоволенні позову відмовив.

24 листопада 2020 року ОСОБА_1 подала засобами поштового звязку касаційну скаргу на рішення Кременчуцького районного суду Полтавської області від 13 лютого 2020 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 26 жовтня 2020 року у вищевказаній справі.

Ухвалою Верховного Суду від 16 грудня 2020 року касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали, а саме - заявнику слід було надати уточнену редакцію касаційної скарги, в якій зазначити конкретну обов`язкову підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 ЦПК України підстави (підстав), надати копії скарги відповідно до кількості учасників справи та квитанцію (платіжне доручення) про сплату судового збору, і роз`яснено заявнику про наслідки невиконання вимог ухвали суду.

Згідно з рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення, за ідентифікаторами поштового відділення 351 та 360 заявник отримала вказану ухвалу 27 та 28 грудня 2020 року.

03 січня 2021 року на виконання вимог вказаної ухвали до Верховного Суду ОСОБА_1 подала засобами поштового зв`язку уточнену редакцію касаційної скарги, в якій просила скасувати рішення Кременчуцького районного суду Полтавської області від 13 лютого 2020 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 26 жовтня 2020 року і ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити в повному обсязі.

Разом із цим, в касаційній скарзі ОСОБА_1 заявила клопотання про звільнення її від сплати судового збору за подання касаційної скарги посилаючись на те, що розмір отриманих нею доходів за 2019 рік складає 23 392,17 грн, інших доходів не має, на її утриманні перебуває дитина-інвалід. Сума судового збору, який вона має сплатити за подання касаційної скарги, перевищує 5 % розміру її річного доходу за попередній календарний рік, а тому просила клопотання задовольнити.

На підтвердження доводів заявником надано відповідні докази, а саме: довідку про доходи від 30 грудня 2020 року № 961638, з якої вбачається, що ОСОБА_1 за період з 01 січня 2019 року до 31 грудня 2019 року отримала пенсію за віком у розмірі 23 392,17 грн; довідку про доходи від 30 грудня 2020 року № 116102, з якої вбачається, що ОСОБА_1 за період з 01 січня 2020 року до 31 грудня 2020 року отримала пенсію за віком у розмірі 24 800 грн; відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків від 30 грудня 2020 року № 3149, з якої вбачається, що інформація про доходи ОСОБА_1 за період з І кварталу 2019 року по ІІ квартал 2020 року відсутня, а за ІІІ квартал ОСОБА_1 отримала соціальну виплату у розмірі 2 866,98 грн.

Клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частин першої, третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з частинами першою, другою статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Доводи клопотання та додані до касаційної скарги матеріали дають підстави для його задоволення та звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, оскільки судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 3 840 грн та за майнову вимогу 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, х 200 %, перевищує 5 відсотків розміру річного доходу заявника за попередній календарний рік.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Як на підставу касаційного оскарження судових рішень заявник посилається на те, що відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах (пункт 3 частини другої статті 389 ЦПК України).

Касаційна скарга подана в передбачений законом строк, за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 ЦПК України, зокрема, містить підстави касаційного оскарження, передбачені пунктом 3 частини другої статті 389 ЦПК України.

Оскільки викладені в касаційній скарзі доводи викликають необхідність їх перевірки, касаційне провадження у даній справі необхідно відкрити та витребувати матеріали справи.

Керуючись статтями 136, 389, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від слати судового збору за подання касаційної скарги задовольнити.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання касаційної скарги на рішення Кременчуцького районного суду Полтавської області від 13 лютого 2020 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 26 жовтня 2020 року.

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Кременчуцького районного суду Полтавської області від 13 лютого 2020 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 26 жовтня 2020 року.

Витребувати з Кременчуцького районного суду Полтавської області цивільну справу № 536/1261/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Кременчуцька державна нотаріальна контора Полтавської області, приватний нотаріус Сапко Ольга Борисівна, про встановлення факту прийняття спадщини, визнання недійсними договору дарування і свідоцтва про право на спадщину, визнання права власності на 1/4 частини будинку в порядку спадкування та витребування її у добросовісного набувача.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали.

До відзиву необхідно додати докази надсилання відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:А. Ю. Зайцев
В. С. Жданова

Є. В. Коротенко