Справа № 206/2688/18
Провадження № 8/206/2/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 червня 2021 року Самарський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Кушнірчук Р.О.,

при секретареві Ільїній І.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Самарського районного суду від 05 жовтня 2018 року у цивільній справі № 206/2688/18 за його позовом до Комунального підприємства «Дніпропетровська клінічна психіатрична лікарня» Дніпропетровської обласної ради про зобов`язання вчинення певних дій та стягнення немайнової шкоди,

В С Т А Н О В И В :

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаною заявою, в якій просив суд переглянути рішення Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 05 жовтня 2018 року у справі за його позовом до КП «Дніпропетровська клінічна психіатрична лікарня» ДОР про зобов`язання вчинення певних дій та стягнення немайнової шкоди у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Вимоги заяви обґрунтовано тим, що зазначеним рішенням було відмовлено у задоволенні його позовних вимог на підставі наявності рішення ЄСПЛ від 26.02.15, яким позивачу відшкодовано моральну шкоду, завдану незаконним поміщенням у психіатричний заклад, і відсутності обов`язку відповідача скласти висновок експертизи. Це рішення набрало законної сили 04.12.19 постановою КЦС. 05 листопада 2020 року Кабінет Міністрів України вніс до Верховної ради України законопроект № 4326 про внесення змін до КУпАП, в доданих до якого документах зазначається необхідність прийняття такого закону для виконання вказаного рішення ЄСПЛ у справі «Заїченко проти України № 2». Відомості про це викладені на офіційному сайті Верховної ради, тобто вважаються загальновідомими. Тобто станом на 05.10.18 рішення ЄСПЛ у справі «Заїченко проти України № 2» не було виконаним. Уряд України є відповідальним, зокрема, за діяльність судів в Україні, а тому при протилежності позиції суду та Уряду судове рішення набуває ознак щонайменше сумнівного, а в даному випадку - незаконного. Крім того, інформаційним листом голови Верховного Суду до голів апеляційних судів від 13.11.2020 № 2991/0/2-20 про врахування в роботі висновків ЄСПЛ у справі "Кочкіна та Кочкін проти України" поширені відомості Урядового уповноваженого в ЄСПЛ про те, що рішення ЄСПЛ вважається виконаним лише після вжиття всіх заходів не лише загального, але й індивідуального характеру. Тобто, 05.10.2018 і досі не вжиті судом індивідуальні заходи є невиконанням рішення ЄСПЛ державою, від імені якої ухвалено рішення від 05.10.2018. Обидві вказані обставини не були й не могли бути враховані судом у рішенні від 05.10.2018, істотно впливають на правову оцінку правовідносин між сторонами та державою, були виявлені в листопаді 2020 року. Необхідно враховувати, що невиконання відповідачем постанови від 23.07.2009 про проведення стаціонарної СПЕ в частині відповідей на питання до експертів є невиконанням судового рішення, щодо виконання якого позивач має законний інтерес вже за ознаками ст. 285 ЦК України щодо права на повну інформацію про стан свого здоров`я. Крім того, постановою Верховного суду від 27.05.2020 у справі № 203/60/18 встановлено, що сатисфакція моральної шкоди, яку присудив ЄСПЛ вищезазначеним рішенням, згідно зі ст.ст. 41 і 53 КЗПЛОС не може бути підставою для відмови у національному суді у відшкодуванні шкоди, що передбачено національним законодавством. Рішення від 05.10.2018 суперечить і цьому висновку. На підставі викладеного, вимагав переглянути рішення від 05.10.2020 за нововиявленими обставинами, вжити індивідуальні заходи щодо поновлення його прав, порушених при незаконному позбавленні свободи та рішенням від 05.10.2018, та забезпечити гарантовану вказаними положеннями міжнародного права компенсацію за незаконне позбавлення його свободи.

Не погодившись із вказаною заявою представник КП «Дніпропетровська багатопрофільна клінічна лікарня з надання психіатричної допомоги» ДОР, подала до суду відзив, в якому зазначила, що КП «ДБКЛПД» ДОР проти заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами заперечує, вважає її незаконною, безпідставно та такою, що не підлягає задоволенню. Рішення Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 05.10.2018 є законним та обґрунтованим з урахуванням норм міжнародного законодавства, що підтвердив своєю постановою від 04.12.2019 Верховний Суд України. Рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 17.11.2017 задоволено заяву ОСОБА_1 та встановлено факт, що виданий 08.10.2009 «Акт № 36 стаціонарної судово-психіатричної експертизи» не є актом судово-психіатричної експертизи, як і взагалі висновком експерта в розумінні законодавства України, тобто була відновлена презумпція психічного здоров`я ОСОБА_1 , оскільки відповідно до ст. 3 ЗУ «Про психіатричну допомогу» передбачено, що кожна особа вважається такою, яка не має психічного розладу, доки наявність такого розладу не буде встановлено на підставах та в порядку, передбачених законодавством України. Постановою апеляційного суду Дніпропетровської області від 04.05.2018 вказане рішення залишено без змін. Метою внесення законопроекту, на який посилається ОСОБА_1 це врегулювання проведення судово-психіатричних експертиз в рамках адміністративного провадження у всіх судах України, а не тільки конкретної справи ОСОБА_1 і на законність рішення по справі № 206/2688/18 цей Закон, навіть якщо і буде прийнятий та набере чинності, не впливає. На підставі викладеного, просили відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Ухвалою суду від 17 грудня 2020 року заяву залишено без руху із наданням заявнику строку для усунення визначених ухвалою суду недоліків заяви.

Ухвалою суду від 28 січня 2021 року, у зв`язку з невиконанням вимог ухвали суду від 17.12.2020, постановлено вважати заяву неподаною та повернуто її заявнику.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 26 квітня 2021 року скасовано ухвалу Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 28.01.2021 та справу повернуто до суду першої інстанції для вирішення питання відповідно до ЦПК України.

Ухвалою суду від 30 квітня 2021 року відкрито провадження у справі та призначено до судового розгляду.

Ухвалою суду від 27 травня 2021 року відвід, заявлений ОСОБА_1 головуючому судді Кушнірчуку Р.О. визнано необґрунтованим, матеріали справи передано до канцелярії суду з метою визначення судді для подальшого розгляду заяви про відвід головуючого судді.

Ухвалою суду в складі головуючої судді Малихіної В.В. від 31.05.2021 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Кушнірчука Р.О. у даній справі відмовлено.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився за невідомими суду причинами, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином, заяв про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

Представник КП «ДБКЛПД» ДОР в судове засідання не з`явилась, однак надала суду заяву про розгляд справи без її участі (а.с. 56)

Вивчивши доводи заяви, дослідивши матеріали справи, встановивши фактичні обставини справи, суд приходить до наступного висновку.

Так, підстави перегляду судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами визначено нормами ЦПК України.

За змістом частин 1-4 статті 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

-істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

-встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі;

-скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Підставами для перегляду судових рішень у зв`язку з виключними обставинами є:

-встановлена Конституційним Судом України неконституційність (конституційність) закону, іншого правового акта чи їх окремого положення, застосованого (не застосованого) судом при вирішенні справи, якщо рішення суду ще не виконане;

-встановлення міжнародною судовою установою, юрисдикція якої визнана Україною, порушення Україною міжнародних зобов`язань при вирішенні даної справи судом;

-встановлення вироком суду, що набрав законної сили, вини судді у вчиненні кримінального правопорушення, внаслідок якого було ухвалено судове рішення.

Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами:

-переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи;

-докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Під час розгляду даної заяви судом не було встановлено жодної підстави, передбаченої нормами ст. 423 ЦПК України для перегляду судового рішення за нововиявленими чи виключними обставини.

Посилання ОСОБА_1 на внесення Кабінетом міністрів України законопроекту № 4326, як на підставу перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами суд не може прийняти до уваги, виходячи з наступного.

Проект закону це документ з текстом закону, запропонований до прийняття законодавчому органу або на референдум.

Законопроект може пропонуватися особами й органами, що мають право законодавчої ініціативи, зазначеними в Конституції України.

Право законодавчої ініціативи у Верховній Раді України належить Президентові України, народним депутатам України та Кабінету Міністрів України (стаття 93 Конституції України)

Законопроєкти реєструються у парламенті й розглядаються відповідно до встановленої процедури.

Законодавчий процес це нормативно-регламентована сукупність послідовно здійснюваних дій щодо розробки, прийняття (зміни) законів та інших законодавчих актів і їх оприлюднення.

Процедура ухвалення закону складається з певних стадій самостійних, логічно завершених етапів і організаційно-технічних дій.

Проектна стадія вказаної процедури полягає у внесенні законопроекту до парламенту, ухваленні його до розгляду, обговоренні законопроекту і його узгодженні: розгляд поправок; виявлення думок зацікавлених осіб про проект і одержання їх пропозицій щодо вдосконалення, доробки проекту; ухвалення в порядку першого, другого, третього читання; розгляд альтернативних проектів. У необхідних випадках винесення проекту: а) на обговорення широкого кола кваліфікованих спеціалістів шляхом проведення парламентських слухань, конференцій, «круглих столів» та ін.; б) на всенародне обговорення.

Ухвалення законопроекту в результаті голосування (в Україні звичайні закони ухвалюються простою більшістю голосів, конституційні 2/3 від конституційного складу Верховної Ради) і підготування відповідної постанови законодавчого органу про вступ закону в силу. Тексти законів, ухвалені Верховною Радою підписуються Головою Верховної Ради і невідкладно передаються на підпис Президентові України (ст.. 94 Конституції України).

Президент України протягом п`ятнадцяти днів після отримання закону підписує його, беручи до виконання, та офіційно оприлюднює його або повертає закон зі своїми вмотивованими і сформульованими пропозиціями до Верховної Ради України для повторного розгляду.

Отже, засвідчувальна стадія має місце після ухвалення законопроєкту парламентом і передачі його главі держави на підпис.

Наступна стадія інформативна, яка включає в себе: промульгацію закону (підписання закону Президентом, підготовка постанови Верховної Ради про порядок введення в дію даного закону і офіційне його опублікування. Текст постанови Верховної Ради в офіційних виданнях передує тексту закону, що промульговується), включення закону до Єдиного державного реєстру нормативних актів, де вказується наданий йому реєстраційний код та опублікування закону (друк його тексту з усіма реквізитами в офіційних друкованих виданнях «Відомості Верховної Ради України», газета «Голос України»).

За змістом статті 94 Конституції України закон набирає чинності через десять днів з дня його офіційного оприлюднення, якщо інше не передбачено самим законом, але не раніше дня його опублікування.

Поширення дії норм Законів можливе лише після набрання такими Законами чинності.

Згідно реєстраційної картки законопроекту № 4326 на офіційному веб-сайті Верховної Ради України, розгляд вказаного Проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо проведення судово-психіатричної експертизи в адміністративному провадженні (вiд 05.11.2020 № 37250/0/2-20 надано 09.11.2020) було внесено до порядку денного п`ятої сесії Верховної Ради України дев`ятого скликання.

Остання зареєстрована подія, пов`язана з розглядом вказаного законопроекту - Висновок Комітету з питань інтеграції України з Європейським Союзом 10.02.2021, згідно якого проект Закону «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо проведення судово-психіатричної експертизи в адміністративному провадженні» (реєстр. № 4326 від 05.11.2020 р., Кабінет Міністрів України, Д. Шмигаль) не суперечить міжнародно-правовим зобов`язанням України у сфері європейської інтеграції.

Тобто, станом на час розгляду даної справи, Проект Закону № 4326, на який посилається ОСОБА_1 не є ухваленим та не набув чинності, а отже у будь-якому випадку не може бути підставою для перегляду рішення за нововиявленими обставинами.

Крім того, посилання ОСОБА_1 на постанову Верховного суду від 27.05.2020 у справі № 203/60/18, яка містить правовий висновок щодо того, що сатисфакція моральної шкоди, яку присудив ЄСПЛ вищезазначеним рішенням не може бути підставою для відмови у національному суді у відшкодуванні шкоди, що передбачено національним законодавством, суд також не приймає до уваги, оскільки викладені обставини свідчать про фактичну незгоду з рішенням суду першої інстанції від 05.10.2018, що залишено в силі постановою Верховного Суду України від 04.12.2019, що також не може бути підставою для перегляду судового рішення за ново виявленими обставинами.

Відповідно до ч. 3 ст. 429 ЦПК України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може: відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі; задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення; скасувати судове рішення і закрити провадження у справі або залишити позов без розгляду.

Згідно ч. 4 ст. 429 ЦПК України у разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали, постанови за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є необґрунтованою, у зв`язку з чим вважає за необхідне відмовити у її задоволенні, а рішення Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 05 жовтня 2018 року залишити в силі.

Керуючись ст. ст. 258-261, 423-429, суд -

ПОСТАНОВИВ :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Самарського районного суду від 05 жовтня 2018 року у цивільній справі № 206/2688/18 за його позовом до Комунального підприємства «Дніпропетровська клінічна психіатрична лікарня» Дніпропетровської обласної ради про зобов`язання вчинення певних дій та стягнення немайнової шкоди - відмовити.

Рішення Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 05 жовтня 2018 року у цивільній справі № 206/2688/18 за його позовом до Комунального підприємства «Дніпропетровська клінічна психіатрична лікарня» Дніпропетровської обласної ради про зобов`язання вчинення певних дій та стягнення немайнової шкоди залишити в силі.

Апеляційна скарга на ухвалу суду, відповідно до пункту 15.5 Перехідних положень ЦПК України, подається до Дніпровського апеляційного суду через Самарський районний суд м. Дніпропетровська протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Головуючий суддя Кушнірчук Р.О.