провадження № 2/243/153/2021
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 лютого 2021 року Слов?янський міськрайонний суд Донецької області у складі:
Головуючого судді Мірошниченко Л.Є.
Секретаря судового засідання Мірошниченко В.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №7 цивільну справу
за позовною заявою ОСОБА_1
відповідача ОСОБА_2
за участю третя особа ОСОБА_3
вимоги позивача: про відшкодування майнової шкоди, -
І. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.
1. У серпні 2020 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до ОСОБА_2 , за участі третьої особи ОСОБА_3 про відшкодування майнової шкоди.
Позовна заява мотивована тим, що позивачу належить житловий будинок загальною площею 42, 1 кв.м, житловою площею 27,9 кв.м на підставі Договору про поділ житлового будинку від 08.06.2017 року, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 90362064 від 23.06.2017 року, що розташований по АДРЕСА_1 . Будинок розрахований на два господаря.
Інша частина є самостійною одиницею, та має адресу АДРЕСА_2 , має спільну стіну та дах з будинком позивача і належить відповідачці ОСОБА_2
01.12.2019 року о 21 годині 24 хв. у будинку, розташованому за адресою АДРЕСА_2 сталася пожежа, що поширилася на покрівлі та перекриття будинку, що належить позивачу, а саме дах.
Причиною пожежі було порушення п. 2.6 Глави 2 Розділу VІ Правил пожежної безпеки в Україні, а саме допущення порушення правил улаштування твердопаливних печей та димарів: піч не має протипожежних розділок (відступок) від горючої конструкції будинку.
Наведене підтверджується Актом про пожежу від 01.12.2019 року, Звітом про причину виникнення пожежі від 03.12.2019 року, листом Слов`янського відділу поліції ГУНП в Донецькій області № П-64 аз від 03.07.2020 року.
Внаслідок пожежі та її ліквідації будинку позивача були спричинені такі пошкодження:
-Повне знищення елементів покрівлі та даху;
-Втрата міцності балок перекриття, засипка не придатна для подальшого використання;
-Пошкодження штукатурки та фарбового покриття на 100% площі стелі;
-Пошкодження штукатурки стін на площі 30 %;
-Пошкодження шпалер на стінах 100 % стін;
-повна втрата споживчих характеристик підлоги механічні пошкодження та здуття дошок на площі 40,2 кв.м;
-Повна втрата електричної проводки на стелях в усіх кімнатах.
Вартість матеріального збитку, завданого нерухомому майну внаслідок пожежі, що дорівнює вартості робіт з усунення пошкоджень, в цінах на дату оцінки з урахуванням ПДВ становить 273 166 грн. 78 коп., що підтверджується звітом про належну оцінку матеріального збитку, спричиненого нерухомому майну внаслідок пожежі від 10.01.2020 року.
Вважає, що оскільки пожежа виникла з вини відповідачки, між її протиправною поведінкою та завданою шкодою є прямий причинний зв`язок, відповідно вона повинна відшкодувати позивачу:
-вартість матеріальних збитків у розмірі 273 166 грн. 78 коп.
-судові витрати на послуги спеціаліста у розмірі 4 000 грн.,
-судові витрати на правничу допомогу у розмірі 7 000 грн.,
-судовий збір в сумі 2 731 грн. 67 коп.
2. Відповідач ОСОБА_2 до суду не з`явилась, належним чином повідомлена про час дату та місце розгляду справи, що підтверджується розписками про отримання повісток, телефонограмами та повідомленнями на офіційному сайту Слов`янського міськрайонного суду Донецької області (а.с.35, 71, 82).
3. Третя особа - ОСОБА_3 до суду не з`явилась, належним чином повідомлена про час дату та місце розгляду справи, що підтверджується розписками про отримання повісток, телефонограмами та повідомленнями на офіційному сайту Слов`янського міськрайонного суду Донецької області (а.с.35, 71, 82), а також електронною поштою (а.с.85).
ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи.
4. В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, надав заяву про розгляд справи за своєї відсутності, вимоги просив задовольнити, не заперечує проти ухвалення заочного рішення (а.с.83).
5. Представник позивача адвокат Прокопцев С.В., що діє на підставі Ордеру серія АА № 110832297 від 10.08.2020 року та договору № 39 про надання правової допомоги від 10.08.2020 року (а.с.29-30) до суду не з`явився, надав заяву про розгляд справи за своєї відсутності, вимоги просив задовольнити, не заперечує проти ухвалення заочного рішення (а.с.84).
ІІІ. Процесуальні дії у справі.
6. Ухвалою суду від 14 серпня 2020 року відкрите провадження за даною справою та призначено до розгляду за правила спрощеного провадження (а.с.33).
ІV. Фактичні обставини, встановлені Судом
7. Позивачу ОСОБА_1 належить житловий будинок загальною площею 42, 1 кв.м, житловою площею 27,9 кв.м, що підтверджується Договором про поділ житлового будинку від 08.06.2017 року, та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 90362064 від 23.06.2017 року, що розташований по АДРЕСА_1 (а.с.8-10).
8. Відповідно до умов договору від 08.06.2017 року ОСОБА_1 (позивач по справі) та ОСОБА_2 (відповідач по справі) є співвласниками житлового будинку по АДРЕСА_1 (а.с.8).
Пунктом 3 вищевказаного договору встановлюється момент виникнення права власності та визначається, що частини домоволодіння є самостійними одиницями, та мають адресу: належна частина позивачу - АДРЕСА_1 , належна частина відповідачу - АДРЕСА_2 та мають спільну стіну та дах.
9. З Акту про пожежу від 01.12.2019 року та Звіту про причину виникнення пожежі від 03.12.2019 року, вбачається, що 01.12.2019 року о 21 годині 24 хвилини у будинку, розташованому за адресою АДРЕСА_2 сталася пожежа, що поширилася на покрівлі та перекриття будинку, що належить позивачу, а саме дах.
Причиною пожежі було порушення п. 2.6 Глави 2 Розділу VІ Правил пожежної безпеки в Україні, а саме допущення порушення правил улаштування твердопаливних печей та димарів: піч не має протипожежних розділок (відступок) від горючої конструкції будинку.
ІНФОРМАЦІЯ_1 . Внаслідок пожежі та її ліквідації будинку позивача були спричинені такі пошкодження: повне знищення елементів покрівлі та даху; втрата міцності балок перекриття, засипка не придатна для подальшого використання; пошкодження штукатурки та фарбового покриття на 100% площі стелі; пошкодження штукатурки стін на площі 30 %; пошкодження шпалер на стінах 100 % стін; повна втрата споживчих характеристик підлоги механічні пошкодження та здуття дошок на площі 40,2 кв.м; повна втрата електричної проводки на стелях в усіх кімнатах.
11. Вартість матеріального збитку, завданого нерухомому майну внаслідок пожежі, що дорівнює вартості робіт з усунення пошкоджень, в цінах на дату оцінки з урахуванням ПДВ становить 273 166 грн. 78 коп., що підтверджується Звітом про належну оцінку матеріального збитку, спричиненого нерухомому майну внаслідок пожежі від 10.01.2020 року (а.с.24-27).
V. Зміст спірних правовідносин.
12. Предметом спору у даній справі є відшкодування на підставі ст. 1166 ЦК України шкоди, яку позивачеві заподіяно відповідачам внаслідок пожежі, що сталась на його території.
13. Перелік основних способів захисту цивільних прав та інтересів визначається ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України. При цьому, суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.
14. За загальним принципом цивільного права особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування (частина перша статті 22 Цивільного кодексу України).
15. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду, передбачені статтею 1166 ЦК України, частиною першою якої встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
16. Для настання відповідальності необхідна наявність складу правопорушення, а саме:
б) протиправна поведінка заподіювача шкоди,
в) причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача,
17. Під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). У відносинах, що розглядаються, шкода - це не тільки обов`язкова умова, але й міра відповідальності, оскільки за загальним правилом статті, що коментується, завдана шкода відшкодовується в повному обсязі. Мова йде про реальну шкоду та упущену вигоду (ст. 22 ЦК України).
18. Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи.
19. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди.
20. Відповідно до ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди.
21. Згідно зі ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
22. При цьому, збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) або доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
23. Законом не покладається на відповідача обов`язок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди, він лише повинен доказати факт заподіяння шкоди відповідачем та її розмір.
25. Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.
26. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язання передбачає презумпцію вини, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
27. Встановивши, що позивач довів розмір завданої шкоди, що підтверджується Звітом про незалежну оцінку матеріального збитку нанесеному нерухомому майну в наслідок пожежі (а.с.24-26), протиправність дій відповідачки, що підтверджується Актом про пожежу (а.с.18), причинний зв`язок між ними, що підтверджується Звітом про причину виникнення пожежі (а.с.19), що призвело до пошкодження в результаті пожежі будинку позивача, суд дійшов висновків, що завдана позивачу шкода підлягає відшкодуванню відповідачем ОСОБА_2 ..
28. Відповідачка до суду не з`явилась, не скористалася своїм правом на спростування належними та допустимими доказами своєї вини у пожежі, в результаті якої було пошкоджено будинок позивача, не заявляла і в письмовому вигляді клопотання про проведення відповідних судових експертиз, зокрема на предмет визначення причин причини пожежі, не заявляла та не надала інших доказів щодо розміру спричиненої позивачу майнової шкоди, хоча це є її процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди.
29. Враховуючи презумпцію вини заподіювача шкоди, суд приходить до висновку про обґрунтованість доводів позивача про обов`язок відповідача з відшкодування позивачу завданих збитків у розмірі 273 166 грн. 78 коп.
VІ. Розподіл судових витрат між сторонами.
30. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
31. Відповідно до ч. 1ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Частиною 6 цієї статті передбачено, що якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються всі судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Згідно до вимог Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Законом України «Про Державний бюджет на 2020 рік», встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01.01.2020 року у сумі 2102 грн. 00 коп.
Позивач звернувся до суду з даною позовною заявою 15.08.2020 року, позивачем сплачену судовий збір в сумі 2 732 грн. 00 коп. (а.с.1), що дорівнює 1 відсотку від ціни позову, позовні вимоги задоволено, тому з відповідача підлягає стягненню судовий збір у сумі 2 732 грн. 00 коп. на користь позивача.
32. Відповідно до п.3 ч.3 ст. 133 ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи.
Позивачем при зверненні до суду відповідно до квитанції до прибуткового касового ордеру №1 від 10.01.2020 року (а.с.28) та акту приймання-здачі виконаної роботи ТОВ ГІНЕС ГРУП сплачено 4000 грн. 00 коп. за проведення незалежної оцінки матеріального збитку, які підлягають стягненню з відповідача ОСОБА_2 .
33. Крім того, у відповідність до п 1 ч. 3ст. 133 ЦПК України, також передбачено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.
На підтвердження повноважень адвоката Прокопцева С.В. до матеріалів справи надано ордер серія АА №110832297 від 10.08.2020 року (а.с.30) та витяг з договору про надання правової допомоги від 10.08.2020 року (а.с.29).
Відповідно до ст.137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Витрати на правову допомогу стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов`язаних із наданням правової допомоги у конкретній справі (наприклад, складання позовної заяви, надання консультацій, переклад документів, копіювання документів).
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:
1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);
2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);
3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;
4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Відповідно до частин 5 та 6 ст. 137 ЦПК України, у разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.
Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Отже, розмір витрат на правничу допомогу визначається судом, виходячи з умов договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, проте, вказаний розмір може бути зменшений за клопотанням іншої сторони у разі, якщо такі витрати є неспівмірними із складністю справи, часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних, обсягом наданих послуг та ціною позову та (або) значенням справи для сторони.
Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, потребує доказуванню. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), розрахунок наданих послуг, документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження).
При визначенні суми відшкодування, суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує ЄСПЛ, присуджуючи судові витрат на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, у рішеннях від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України» (пункт 80), від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України» (пункти 34-36), від 23 січня 2014 року у справі «East/West Alliance Limited» проти України», від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України» (пункт 95) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим.
Як вбачається з матеріалів справи, 10.08.2020 року між адвокатом Прокопцевим С.В. та позивачем ОСОБА_1 був укладений договір про надання правничої допомоги. Відповідно до даного договору адвокат Прокопцев С.В. зобов`язався представляти інтереси замовника у справі про відшкодування майнової шкоди.
Вартість наданих адвокатом робіт становить 7000 грн. 00 коп., сплата яких ОСОБА_1 підтверджена оригіналом квитанції № 30від 11.08.2020 року (а.с.31).
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суми витрат на правову допомогу.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 22,1166 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 81, 141, 259, 263-265, 268,280-282 ЦПК України, суд -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи: ОСОБА_3 про відшкодування майнової шкоди задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 , реєстраційний номер: НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 на користь ОСОБА_1 , реєстраційний номер: НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 :
- у якості відшкодування майнової шкоди суму у розмірі 273 166 грн. 78 коп. ;
-судові витрати на послуги спеціаліста в сумі 4000 грн. 00 коп.;
-витрати на правову допомогу у розмірі 7000 грн. 00 коп.;
-судовий збір в сумі 2 731 грн. 67 коп.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Донецького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення, або в порядку п.15.5 Перехідних Положень ЦПК України. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 3 розділу XII "Прикінцеві положення» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їй пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Повний текст рішення складений 03.02.2021 року.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду Л.Є. Мірошниченко