Провадження № 2-з/761/300/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 лютого 2021 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Рибака М.А.

за участю секретаря Савенко О.І.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача-1 ОСОБА_2 ,

представника відповідача-2 ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті справу за первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення заборгованості та за зустрічним позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 про визнання неукладеним договору поруки та визнання відсутнім права вимоги грошових коштів, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Шевченківського районного суду міста Києва перебуває справа за первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення заборгованості та за зустрічним позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 про визнання неукладеним договору поруки та визнання відсутнім права вимоги грошових коштів.

В судовому засіданні 02.02.2020 року представник відповідача-1 звернувся до суду із заявою про зустрічне забезпечення позову, в якій просив суд застосувати зустрічне забезпечення позову шляхом зобов`язання ОСОБА_3 внести на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі 10691600,00 грн.

Подана заява мотивована тим, що 10.09.2019 року Шевченківським районним судом м.Києва постановлено ухвалу у справі № 761/35264/19, якою накладено арешт на майно, що належить відповідачам, а саме: машиномісце № 4 (2-й рівень) в підземному автопаркінгу за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна: 391, яке належить на праві власності ОСОБА_6 ; кваритру, за адресою: АДРЕСА_2 реєстраційний номер нерухомого майна: 91, яка належить на праві власності ОСОБА_6 ; квартиру за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер нерухомого майна;31150669, яка належить на праві власності ОСОБА_5 .

22.01.2020 року ухвалою Київського апеляційного суду, скасовано ухвалу від 10.09.2019 року в частині накладання арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_3 .

Позивачем у даній справі є громадянин Австралії ОСОБА_3 , який не проживає в Україні та не має майна.

Відповідно до звіту оцінку майна № 376/19, вартість арештованого майна складає 10691600,00 грн.

Таким чином з огляду на те, що відповідач-1 позбавлений можливості розпоряджатись майном, саме вартість майна є розміром можливих збитків.

В судовому засіданні представник позивача проти задоволення заяви про зустрічне забезпечення позову заперечувала.

В судовому засіданні представник відповідача-2 поклалася на розсуд суд.

Суд, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, вивчивши матеріали заяви, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Отже, питання щодо зустрічного забезпечення є правом, а не обов`язком суду.

Відповідно до ч. 5 ст. 154 ЦПК України розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 10.09.2019 року було накладено арешт на майно, що належить відповідачам, а саме: машиномісце № 4 (2-й рівень) в підземному транспорті автопаркінгу за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна: 391, яке належить на праві власності ОСОБА_6 ; квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер нерухомого майна: 91, яка належить на праві власності ОСОБА_6 ; квартиру за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер нерухомого майна;31150669, яка належить на праві власності ОСОБА_5 .

22.01.2020 року ухвалою Київського апеляційного суду, скасовано ухвалу від 10.09.2019 року в частині накладення арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідно до ч.ч. 1-2 статті 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Оцінивши документи, додані до заяви про зустрічне забезпечення позову, суд не знаходить правових підстав для її задоволення, оскільки зустрічне забезпечення направлене на відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, а не на покриття вартості спірного майна у разі його можливого відчуження.

Відповідно до ч. 3 ст. 154 ЦПК України суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову мають гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

При цьому, представником відповідача-1 не надано суду доказів, що не застосування заходів зустрічного забезпечення позову будуть мати наслідки не виконання рішення суду або спричинять порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Також відсутні дані, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

А відтак, заява представника відповідача про зустрічне забезпечення позову задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 154, 259, 260, 353, 354 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання представника відповідача-1 про застосування зустрічного забезпечення - відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ М.А. РИБАК

Повний текст ухвали суду складено: 05.02.2021 року.