Справа № 308/6353/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 червня 2021 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24.05.2021 вказана позовна заява залишена без руху, із зазначенням недоліків які слід усунути, для чого позивачам було надано строк, а саме три дні з моменту отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зокрема в ухвалі про залишення позовної заяви без руху було вказано на те, що зі змісту позовної заяви та доданого до неї свідоцтва про шлюб, вбачається, що шлюб між позивачем ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_2 , було укладено 12.09.2009.

Разом із тим, як вказано у позовній заяві, позивач перебуває у фактичних шлюбних відносинах з іншим чоловіком від якого народила трьох дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , син ІНФОРМАЦІЯ_3 який не зареєстрований в органах РАЦС.

Відповідно до ч.2 ст.110 СК України, позов про розірвання шлюбу не може бути пред`явлений протягом вагітності дружини та протягом одного року після народження дитини, крім випадків, коли один із подружжя вчинив протиправну поведінку, яка містить ознаки кримінального правопорушення, щодо другого з подружжя або дитини.

В даному випадку, позивач народила сина ІНФОРМАЦІЯ_3 , разом із тим стверджує, що батьком дитини не є відповідач, а чоловік із яким вона перебуває у фактичному шлюбі. Позивач на підтвердження відомостей про батьківства дитини, сина ІНФОРМАЦІЯ_4 жодного підтвердження не додає. У доданому до позовної заяви медичного свідоцтва про народження №1233 від 06.05.2021, містяться відомості про матір дитини ОСОБА_1 , та про новонародженого, однак відсутня інформація про батька дитини.

Також позивачу було вказано на необхідність сплатити судовий збір за звернення до суду із вказаним позовом, в розмірі 908,00 грн.

28.05.2021 від позивача по справі надійшла заява про доручення копії додатків до позовної заяви для відповідача.

09.06.2021 від позивача по справі на виконання ухвали про усунення недоліків надійшла заява про приєднання до матеріалів позовної заяви оригіналу квитанції про сплату судового збору.

Разом із тим, позивачем не надано жодних відомостей про батьківство дитини, сина ІНФОРМАЦІЯ_4 ..

Таким чином, недоліки позовної заяви на які було вказано в ухвалі про залишення позовної заяви без руху від 24.05.2021 не усунуто в повному обсязі, а лише частково.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

При цьому, право кожної особи на звернення до суду за захистом порушених прав, свобод чи інтересів слід розуміти у праві такої особи на подання відповідних документів та доказів, певне обґрунтування позовних вимог у тій мірі, в якій вона вважає за необхідне, оскільки одним із визначальних принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який передбачає, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, а особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Аналіз судової практики Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби (справа «Мушта проти України», заява №8863/06, рішення від 18.11.2010, пункти 37-38; Справа "Golder v. The United Kingdom", заява №4451/70, рішення від 21.02.1975, пункт 38).

Відповідно ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

В даному випадку позивач, отримавши ухвалу суду про залишення позову без руху та будучи обізнаний із встановленим судом строком для усунення недоліків позовної заяви могли, усунути вказані у ній недоліки, або скористатися своїм правом на подання клопотання про продовження вказаного строку.

Зазначені в ухвалі недоліки не є суто формальними, оскільки перешкоджають дотримання судом приписів ЦПК України та Сімейного кодексу України.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Отже, у зв`язку з тим, що позивачем недоліки, на які було вказано судом в ухвалі від 24.05.2021 року про залишення позовної заяви без руху, не усунуто, то в силу наведеної ч. 3 ст. 185 ЦПК України позовна заява підлягає визнанню неподаною та має бути повернута.

При вирішенні питання про повернення позивачеві його заяви, судом враховується, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Також, вважаю за необхідне повідомити позивача, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. ст. 185, 258-260 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу вважати неподаною та повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Учасник справи,якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення,має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (складення) безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України від 03.10.2017 року № 2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією кодексу.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош