Справа № 711/674/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 червня 2021 року смт Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді - Романової О.Г.,

за участі секретаря судового засідання - Соломки Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення алміентів, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до Придніпровського районного суду м. Черкаси із позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 09 березня 2021 року цивільна справа передана за підсудністю до Чорнобаївського районного суду Черкаської області (а.с. 36 37)

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 07 квітня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін на 07 травня 2021 року (а.с. 45).

У судове засідання 07 травня 2021 року сторони не з`явилися, про дату час та місце розгляду справи повідомлялися шляхом направлення судових повісток про виклик до суду на адреси вказані позивачем у позовній заяві.

У зв`язку із вищевикладеним розгляд справи було відкладено на 25 травня 2021 року.

У судове засідання призначене на 25 травня 2021 року позивач ОСОБА_1 не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке було направлено на адресу місця реєстрації позивача (а.с. 82). Крім цього позивач ОСОБА_1 викликалася у судове засідання шляхом розміщення оголошення про виклик до суду на офіційному веб-порталі «Судова влада України» (а.с. 50, 52).

У судове засідання призначене на 25 травня 2021 року відповідач ОСОБА_2 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся шляхом направлення повісток про виклик до суду на адреси реєстрації та на адреси фактичного місця проживання, які вказані позивачем у позовній заяві. Проте вказані повістки були повернуті Укрпоштою з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 57 59, 65 - 67). Крім цього відповідач ОСОБА_2 викликався шляхом розміщення оголошень про виклик до суду на офіційному веб-порталі «Судова влада України» (а.с. 49, 51).

У зв`язку із неявкою сторін у судове засідання, розгляд цивільної справи було відкладено на 14 червня 2021 року на 09:30 год.

У судове засідання призначене на14 червня 2021 року позивач ОСОБА_1 не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке було направлено на адресу місця реєстрації позивача. Також, позивач ОСОБА_1 викликалася у судове засідання шляхом направлення SMS-повідомлення на номер телефону зазначений у позовній заяві, що підтверджується довідкою про доставку SMS (а.с. 88). Крім цього позивач ОСОБА_1 викликалася у судове засідання шляхом розміщення оголошення про виклик до суду на офіційному веб-порталі «Судова влада України» (а.с. 85, 86).

У судове засідання призначене на 09 червня 2021 року відповідач ОСОБА_2 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся шляхом направлення повісток про виклик до суду на адресу реєстрації, яка вказана позивачем у позовній заяві. Проте вказана повістка була повернута Укрпоштою з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Також, відповідач ОСОБА_2 викликався у судове засідання шляхом направлення SMS-повідомлення на номер телефону зазначений у позовній заяві, що підтверджується довідкою про доставку SMS (а.с. 89). Крім цього відповідач ОСОБА_2 викликався шляхом розміщення оголошень про виклик до суду на офіційному веб-порталі «Судова влада України» (а.с. 84, 87).

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов слід залишити без розгляду за наступних підстав.

Судом встановлено, що в судові засідання, які були призначені на 07 травня 2021 року, на 25 травня 2021 року та на 14 червня 2021 року позивач ОСОБА_1 не з`явилася. Про розгляд справи позивач повідомлялася шляхом направлення судових повісток на вказані позивачем адреси реєстрації та фактичного місця проживання, шляхом направлення SMS-повідомлень на номер телефону зазначений у позовній заяві та через оголошення на офіційному веб-порталі «Судова влада України».

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи.

Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду.

Керуючись вищевикладеним, суд визнає, що позивач ОСОБА_1 про дату час і місце розгляду справи повідомлялася належним чином.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Тому, суд вважає неявку позивача у судові засідання 07 травня 2021 року, 25 травня 2021 року та 14 червня 2021 року без поважних причин.

Згідно із ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначено в ст. 10 ЦПК України, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, як джерела права.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі "Смірнова проти України").

Між тим, статтями 223, 257 ЦПК України врегульовано питання щодо наслідків неприбуття в судове засідання позивача.

Відповідно до ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13.

Таким чином, чинний Цивільний процесуальний кодекс України імперативно встановлює, що у випадку повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду.

При цьому, закон жодним чином не пов`язує повторну неявку в судове засідання позивача з будь-якими об`єктивними факторами (поважними причинами) і не зобов`язує суд перевіряти причини повторної неявки та надавати їм відповідну оцінку з точки зору поважності.

Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого, кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Крім того, таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою статті 121 ЦПК України та статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

Враховуючи викладене, а також, зважаючи на розумні строки розгляду справ, суд вважає за доцільне залишити позов без розгляду, оскільки, позивач повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 44, 121, 131, 223, 257 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, але може бути оскаржена.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасником справи до або через відповідний суд.

Суддя О.Г. Романова