Справа № 638/4761/21
Провадження № 2/638/3725/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2021 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді за участю секретаря судового засідання позивача- ОСОБА_1 , - ОСОБА_2 , - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення заробітної плати,-

ВСТАНОВИВ:

01 квітня 2021 року ОСОБА_3 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_4 про стягнення заробітної плати.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 05 квітня 2021 року ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін (а.с. 13,14).

Відповідач в призначені на 25 травня 2021 року та 14 червня 2021 року судові засідання не з`явилися, про дату, час і місце проведення судових засідань повідомлений належним чином.

25 травня 2021 року відповідач надав до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з поширенням на території України короновірусу COVID-19.

Щодо даного клопотання відповідача, суд зазначає наступне.

Суд наголошує, що за вимогами ст. 275 ЦПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Стаття 44 ЦПК України визначає найбільш часті випадки зловживанням процесуальними правами, проте їх перелік не є вичерпним.

Верховний Суд у своїй судовій практиці висловив однозначну позицію, що ознакою зловживання процесуальними правами є не просто конкретні дії, а дії, спрямовані на введення суду в оману, затягування розгляду справи, створення перешкод опоненту. Відтак, враховуючи, що перелік дій, наведений у частині другій статті 44 ЦПК України, не є вичерпним, то суд може визнати зловживанням процесуальними правами також інші дії, які мають відповідну спрямованість.

Частина 2 статті 43 ЦПК України зобов`язує учасників справи виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Так, 11 березня 2020 року Кабінетом Міністром України прийнято постанову № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", відповідно до якої з 12 березня 2020 року на всій території України встановлено карантин.

Строк дії карантину неодноразово продовжувався, зокрема Кабінет Міністрів України ухвалив рішення про продовження карантину в Україні до 30 червня 2021 року.

Наразі спрогнозувати календарну дату закінчення дії карантину на території України об`єктивно неможливо.

Вирішуючи клопотання про відкладення розгляду справи, суд приймає до уваги те, що межі перенесення розгляду справи не повинні призводити до зменшення розумного строку розгляду справи. Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка учасників справи та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

Крім того, як зазначено у Постанові КГС ВС від 16 липня 2020 року у справі № 924/369/19, карантин вже не перешкоджає розгляду справи, оскільки Постановою Кабінету Міністрів № 392 запроваджено послаблення протиепідемічних заходів, передбачених пунктом 3 цієї постанови, на території регіонів із сприятливою епідемічною ситуацією, зокрема, дозволено з 22 травня 2020 року регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському внутрішньообласному та міжнародному сполученні; з 25 травня 2020 року перевезення пасажирів метрополітенами.

При цьому, що сама по собі наявність оголошеного в країні карантину, без зазначення інших обґрунтованих підстав, що унеможливлюють прибуття сторони чи її представника у судове засідання або необхідності вчинення такою стороною передбачених законодавством процесуальних дій в межах судового засідання, не може бути визнана поважною причиною неприбуття учасника справи у судове засідання чи підставою відкладення такого засідання.

Наведене свідчить про усунення перешкод у реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав.

Отже, враховуючи ситуацію, що склалася, на підставі наведених рекомендацій вищих судових органів, з метою здійснення превентивних заходів проти поширення коронавірусу COVID-19 та мінімізації усного розгляду справ, обставини даної справи, те, що 60-денний строк розгляду справи в межах спрощеного позовного провадження вже закінчився, судове засідання по справі неодноразово відкладалось, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про відкладення судового засідання на період установленого карантину та про виклик відповідача в судове засідання.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 223 ЦПК України якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення, суд відкладає розгляд справи.

За таких обставин, суд вважає за необхідне відкласти судове засідання по справі та викликати відповідача для надання пояснень по суті позову в судовому засіданні на підставі ст. 223 ЦПК України.

Керуючись ст. 223, 258-261, 353 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення заробітної плати відкласти на «28» липня 2021 року на 13 год. 00 хв.

Викликати відповідача ОСОБА_4 для дачі особистих пояснень в судове засідання, призначене на «28» липня 2021 року на 13 год. 00 хв.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.В. Поволяєва