Справа № 127/4712/20
Провадження № 22-ц/801/491/2021
№22-ц/801/522/2021
Головуючий у суді 1-ї інстанції Ан О. В.
Доповідач:Денишенко Т. О.
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

04 лютого 2021 рокуСправа № 127/4712/20м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі судді Денишенко Т. О., вирішуючи питання повторного відводу, заявленого ОСОБА_1 до відкриття апеляційного провадження у цивільній справі за позовом Комунального підприємства Вінницької міської ради «Вінницяміськтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості у розмірі 13604,88 гривень, за апеляційними скар-гами до ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду Він-ницької області від 15 грудня 2020 року, ухвалу цього суду від 15 грудня 2020 року про залишення без розгляду заяви про відвід судді,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні апеляційного суду з 20 січня 2021 року перебуває цивільна справа за позовом Комунального підприємства Вінницької міської ради «Вінницяміськтепло-енерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості у розмірі 13604,88 гривень, за апеляційними скаргами до ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду Він-ницької області від 15 грудня 2020 року, ухвалу цього суду від 15 грудня 2020 року про залишення без розгляду заяви про відвід судді.

28 січня 2021 року до суду надійшла заява скаржника про відвід судді-доповідача Денишенко Т. О. у зв`язку з недовірою, розглядом нею раніше його скарг та постанов-ленням, на думку скаржника, незаконних ухвал. У зв`язку з визнанням необгрунтова-ною заяви ОСОБА_1 про відвід судді ухвалою апеляційного суду від 01 лютого 2021 року у задоволенні цієї його заяви відмовлено.

02 лютого 2021 року до апеляційного суду надійшла скарга ОСОБА_1 про за-явлений повторно відвід судді Денишенко Т. О., мотивований постановленням нею раніше ухвал, на думку скаржника, незаконних.

Дослідивши зміст заяви про відвід, заявлений до відкриття апеляційного прова-дження у справі, керуючись частиною другою статті 40 ЦПК України щодо вирішен-ня питання про відвід судом, який розглядає справу, апеляційний суд дійшов виснов-ку про необхідність залишення заяви ОСОБА_1 про відвід судді без розгляду з нас-тупних підстав.

Статтею 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу, їхні пред-ставники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживан-ня процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживання процесуальними правами дії, що суперечать завданню ци-вільного судочинства. За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невиз-наних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави ( частина перша статті 2 ЦПК України ). Відпо-відно до частини другої цієї ж статті суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними заса-дами ( принципами ) цивільного судочинства ( пункти другий, одинадцятий частини третьої статті 2 ЦПК України ). Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу ( пункт перший частини другої статті 43 ЦПК України ).

У заві про відвід судді ОСОБА_1 неодноразово використовує нецензурну лек-сику, лайливо характеризує суддів. Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду ( суддям ) не можуть викорис-товуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших проце-суальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Апеляційний суд переконаний, що використання учасником справи нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах, у спілкуванні з судом ( суддями ), іншими учасниками процесу, а також вчинення ана-логічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам ( принципам ) цивільного судочинства ( пункти другтй, одинадцятий частини третьої статті 2 ЦПК України ), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі ( частини перша та друга вказаної статті ). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням про-цесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Аналогічно Європейський суд з прав людини, застосовуючи підпункт «а» пункту третього статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ого-лошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, Євро-пейський суд з прав людини констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з судом вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання, зокрема, проти суду, його суддів ( див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року ( Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01 ), «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року ( Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02 ), «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06.

Апеляційний суд вважає викладені у заяві про відвід судді неодноразові вислов-лювання ОСОБА_1 з використанням непристойної лексики виявом неповаги до су-ду як першої, так й апеляційної інстанції та констатує, що подання такої заяви є зло-вживанням скаржником його процесуальним правом, невиконанням обов`язку керува-тися завданням цивільного судочинства.

Аналогічний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19 (провадження № 11-82заі19).

Звертаючись в суд з відповідними процесуальними документами, скаржнику хоч і надане право викладати їх на власний розсуд з дотриманням загальних вимог щодо форми та змісту, проте це не дає йому права свавільно використовувати непристойні слова щодо суду та суддів, органів влади, їхніх посадових осіб, інших учасників про-цесу, що має місце у заяві ОСОБА_1 та свідчать виявом неповаги до честі, гідності цих осіб, а також власні судження, твердження, які є образливими в цілому, що не-припустимо, свідчить про зловживання скаржником своїми процесуальними правами.

Частиною третьою статті 44 ЦПК України передбачено, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з ураху-ванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, за-яву, клопотання.

Оскільки апеляційний суд дійшов висновку про безспірне допущення ОСОБА_1 зловживання своїми процесуальними правами, то його заяву про відвід судді на-лежить залишити без розгляду на підставі частини третьої статті 44 ЦПК України. Та-кого результату за наслідком вивченням заяви ОСОБА_1 суд дійшов з урахуван-ням висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 07 лис-топада 2019 року у справі № 9901/324/19.

Керуючись нормами статті 44 ЦПК України, апеляційний суд -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про заявлений до відкриття апеляційного провадження у справі відвід судді-доповідача Денишенко Т. О. у цивільній справі за позовом Комунального підприємства Вінницької міської ради «Вінницяміськтепло-енерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості у розмірі 13604,88 гривень, за апеляційними скаргами до ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 15 грудня 2020 року, ухва-лу цього суду від 15 грудня 2020 року про залишення без розгляду заяви про відвід судді - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, однак вона може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня набрання нею законної сили.

Суддя Т. О. Денишенко