Справа № 758/3670/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 червня 2021 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді - Якимець О. І.,

секретаря судового засідання - Гайдай К.В.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 - з`явилася,

представник позивача ОСОБА_2 - з`явився,

представник відповідача Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області Коваль О.П. - з`явився,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області про стягнення моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

Короткий виклад заяв сторін по справі

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (КДКА Київської області, відповідач) про стягнення моральної шкоди в розмірі 150 000, 00 грн.

Позов обґрунтовано тим, що:

- у квітні 2015 року вона звернулася за правовою допомогою до адвоката Коваленка Р.А. та з яким уклала договір про надання правової допомоги, сплатила кошти за погоджені адвокатські послуги, однак адвокат взяті на себе зобов`язання не виконав. Рішенням суду першої інстанції від 26.02.2019 у справі № 357/10547/18 було розірвано договір про надання правової допомоги з адвокатом;

- 09.06.2017 нею була направлена відповідачу скарга з метою ініціювання перевірки по викладених обставинах та притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності, у якій за рішенням відповідача від 27.12.2017 було відмовлено, яке однак, було скасоване рішенням вищої кваліфікаційної комісії адвокатури. Тоді відповідачем за рішенням від 28.11.2018 було порушено дисциплінарну справу відносно адвоката, яку 30.01.2019 за рішенням відповідача було закрито. Рішенням адміністративного суду від 12.07.2019 вказане рішення відповідача про закриття справи було скасовано;

- рішенням відповідача від 23.10.2019 дисциплінарну справу щодо адвоката було закрито повторно, таке надалі було визнане протиправним та скасоване рішенням адміністративного суду від 20 лютого 2020 року у справі № 320/6649/19;

- позивач 29.10.2020 надала відповідачу письмове доповнення до скарги, однак відповідач надав відповідь про те, що по її скарзі вже було винесено рішення;

- вважає, що відповідач систематично приймав протиправні рішення за її скаргою, позбавивши її права на справедливий і неупереджений розгляд скарги на дії адвоката Коваленка Р.А. , чим завдав їй моральну шкоду на 150 000,00 грн;

- моральні страждання обґрунтовує тим, що адвокат довгий час її вводив оману, внаслідок дій адвоката вона втратила квартиру, кошти, які вона оплатила адвокату, тим, що вона змушена була постійно звертатися до вищої КДКА та до суду; вина КДКА встановлена судовими рішеннями; моральну шкоду завдано неправомірними діями відповідача.

Відповідач подав відзив на позов, у якому просить у позові відмовити. Відзив обґрунтовано тим, що:

- після скасування судом рішення КДКА Київської області, яким закінчено розгляд справи, дисциплінарна справа розглядається зі стадії розгляду справи згідно п.3 ч.1 ст. 37 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», у зв`язку з чим доповнення позивачки до скарги були їй повернені;

- тривалий час розгляду справи викликано великим навантаженням членів ДП КДКА Київської області, а також ситуацією, пов`язаною з карантином (заборона проведення засідань);

- за вимогою позивачкою про відшкодування моральної шкоди відсутні складові, які необхідні для відшкодування моральної шкоди; при визначенні розміру моральної шкоди враховуються вимоги розумності та і справедливості.

24.05.2021 на адресу суду від позивачки надійшли письмові пояснення, у яких нею викладено положення цивільного законодавства стосовно відшкодування моральної шкоди, доповнено нормативне обгрнутування позовної заяви; позивачка також покликалася на Постанову Великої Палати Верховного Суду від 01.09.2020 у справі №216/3521/16-ц, та на постанову Верховного Суду від 20 березня 2020 року у справі № 8180/607/17. У поясненнях позивачка уточнила, що у її випадку їй завдано моральної шкоди саме неправомірними діями відповідача, яка полягала у його бездіяльності, що виражалася у нерозгляді її скарги. Уточнила, що її моральні страждання полягали у її постійному пригніченому стані, що межував із депресією, відчутті безвихідності, беззахисності, що тривали майже п`ять років.

04.06.2021 на адресу суду надійшов відповідь на відзив, у якому позивачка вказала на невідповідність відзиву дійсності та обставинам справи; крім того, зазначила, що незаконність рішень відповідача підтверджується вищим дисциплінарним органом адвокатури та рішеннями судів. Розмір заявленої до стягнення моральної шкоди обґрунтувала втратою квартири, грошей, що були сплачені адвокату, оплати скарги у ВП КДКА, зверталася за правовою допомогою до адвоката через незаконні дії відповідача. Просила стягнути на її користь судовий збір та витрати на адвоката у розмірі 5 000,00 грн.

Процесуальні дії у справі

Ухвалою суду від 30 березня 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі; призначено судове засідання, яке відкладалося.

У судовому засіданні позивач заявлений позов підтримала та наполягала на його задоволенні.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечив, просив у позові відмовити за недоведеністю.

Обставини справи

17 квітня 2015 року ОСОБА_1 та адвокат Коваленко Р.А. уклали Договір № 68 про надання правової допомоги.

Позивачка стверджує, що адвокат не виконав взяті на себе зобов`язання стосовно правової допомоги.

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 26 лютого 2019 року розірвано договір про надання правової допомоги № 68 від 17.04.2015, стягнуто з Коваленка Р.А. на користь ОСОБА_1 грошові кошти, отримані за договором про надання правової допомоги в сумі 13 495,35 грн.

13.06.2017 до КДКА Київської області надійшла скарга ОСОБА_1 щодо вчинення адвокатом Коваленком Р.А. дисциплінарного проступку.

Рішенням Дисциплінарної палати КДКА Київської області від 27.12.2017 у порушенні дисциплінарної справ стосовно адвоката Коваленка Р.А. відмовлено у зв`язку з відсутністю ознак дисциплінарного проступку в діях адвоката.

Надалі, ОСОБА_1 на вищевказане Рішення Дисциплінарної палати КДКА Київської області подала скаргу від 23.01.2018.

Вища КДКА у рішенні від 29.03.2018 скаргу ОСОБА_1 задоволила частково і рішення дисциплінарної палати КДКА від 27.12.2017 про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката Коваленка Р.А. скасувала та вирішила направити матеріали перевірки для нового розгляду до КДКА Київської області на стадію проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката.

Рішенням дисциплінарної палати КДКА Київської області від 28 листопада 2018 року порушено дисциплінарну справу відносно адвоката Коваленка Р.А .

Рішенням дисциплінарної палати КДКА Київської області від 30 січня 2019 року дисциплінарну справу стосовно адвоката Коваленка Р.А. закрито у зв`язку з відсутністю правових підстав для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 2 липня 2019 року у справі №320/1019/19 визнано протиправним та скасовано рішення дисциплінарної палати КДКА Київської області від 30 січня 2019 року щодо закриття дисциплінарної справи відносно адвоката Коваленка Р.А .

Рішенням дисциплінарної палати КДКА від 23 жовтня 2019 року дисциплінарну справу стосовно адвоката Коваленка Р.А. закрито.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 20.02.2020 у справі №320/6649/19 визнано протиправним та скасовано Рішення дисциплінарної палати КДКА Київської області від 23 жовтня 2019 року.

02.11.2020 ОСОБА_1 подала до КДКВ Київської області письмові доповнення до скарги на дії адвоката Коваленка Р.А.

КДКА Київської області у листі від 25.11.2020 повідомила ОСОБА_1 про те, що скарга ОСОБА_1 відносно дій адвоката Коваленка Р.А. вже розглядалася на засіданні дисциплінарної палати КДКА Київської області, за результатами розгляду цієї скарги 23 жовтня 2020 року винесено рішення про закриття дисциплінарної справи відносно адвоката Коваленка Р.А. , оскільки вказану скаргу вже було розглянуто та за результатами розгляду винесено рішення, відтак доповнення до скарги не можуть бути долучені і КДКА Київської області їх повертає скаржнику.

КДКА Київської області у листі від 10.03.2021 повідомила ОСОБА_1 на заяву від 22.02.2020 про те, що її скарга розглядалася на засіданні дисциплінарної палати КДКА Київської області і 23.10.2019 винесено рішення про закриття дисциплінарної справи відносно адвоката. Повідомлено, що в листі від 25.11.2020 помилково вказано, що рішення прийнято 23.10.2020, оскільки таке фактично прийняте 23.10.2019. Як також зазначив відповідач, дисциплінарний розгляд скарги позивачки триває, засідання було призначено на 20.05.2021 року, однак скаржниця подала заяву про відкладення.

Предмет позову до КДКА Київської області - вимога про відшкодування моральної шкоди в розмірі 150 000,00 грн.

Нормативна підстава позову, зазначена позивачкою, - ст. ст. 15, 16, 23, 1167 ЦК України. Фактичною підставою позову позивачкою зазначено як негативні наслідки дій відповідача, так і адвоката Коваленка Р.А .

Разом з тим, оскільки відповідачем за даним позовом вказано КДКА Київської області, то у даній справі оцінці підлягають дії відповідача на предмет порушення прав позивача та наслідки дій відповідача для позивачки. Дії адвоката та їх оцінка не входить до предмету доказування у даній справі.

Крім того, у даному випадку судом не оцінюються дії відповідача по розгляду скарги ОСОБА_1 у дисциплінарному провадженні.

Нормативне обґрунтування

Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У статті 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Під моральною шкодою належить розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності, прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. (п.3 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 25 травня 2001 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»). В пункті 5 вказаної Постанови зазначено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні Відсутність хоча б одного з таких елементів виключає відповідальність за заподіяння шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди.

При цьому в деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою.

Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Частиною 1 ст. 1167 ЦК України встановлює загальне правило, відповідно до якого відповідальність за заподіяння моральної шкоди настає за наявності загальної підстави - наявності моральної (немайнової) шкоди, а також за наявності всіх основних умов відповідальності, а саме: неправомірної поведінки, причинного зв`язку та вини заподіювача.

Позивачка покликається на Постанову Великої Палати Верховного Суду від 01.09.2020 у справі № 216/3521/16-ц. Однак у вказаній справі № 216/3521/16-ц судами було відмовлено у задоволенні моральної шкоди. Крім того, вказана справа №216/3521/16-ц стосується зовсім інших обставин справи та правовідносин, зокрема відшкодування моральної шкоди у спорах про захист прав споживачів, які не є подібними до даних.

Мотиви, з яких виходить суд.

Встановлено, що позивачкою реалізовано своє процесуальне право на подання скарги стосовно дій адвоката в порядку Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», та на оскарження рішень дисциплінарних органів адвокатури у судовому порядку в адміністративному суді. У судовому порядку адміністративні позови позивачки були задоволені.

Разом з тим, слід звернути увагу, що докази прийняття відповідачем остаточного рішення за скаргою позивачки на дії адвоката у матеріалах справи відсутні, відповідачем зазначено, що розгляд справи триває та чергове засідання відкладено за заявою позивачки.

У відповіді на відзив позивачкою уточнено, що моральна шкода їй завдана діями відповідача, що полягають у нерозгляді її скарги відповідачем після скасування судом 20.02.2020 рішення відповідача.

Крім того, позивачкою у позові, відповіді на відзив зазначено, що через порушення адвокатом правил адвокатської етики вона втратила, квартиру, майно, кошти, віру у справедливість та її відновлення.

Суд зазначає, що первинним чинником своїх моральних переживань позивачка вважає саме дії адвоката та негативні для неї наслідки таких дій.

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.

Причинно-наслідковий зв`язок між діянням особи та заподіянням шкоди полягає в тому, що шкода є наслідком саме протиправного діяння особи, а не якихось інших обставин. Об`єктивний причинний зв`язок як умова відповідальності виконує функцію визначення об`єктивної правової межі відповідальності за шкідливі наслідки протиправного діяння.

Заподіювач шкоди відповідає не за будь-яку шкоду, а тільки за ту шкоду, яка завдана його діями. Відсутність причинного зв`язку означає, що шкода заподіяна не діями заподіювача, а викликана іншими обставинами.

При цьому, причинний зв`язок між протиправним діянням заподіювача шкоди та шкодою має бути безпосереднім, тобто таким, коли саме конкретна поведінка без якихось додаткових факторів стала причиною завдання шкоди.

На думку суду, позивачкою за даним позовом не доведено безпосереднього причинового зв`язку між її моральними стражданнями та діями саме відповідача за тих обставин, що свої моральні страждання та майнові втрати позивачка здебільшого пов`язує з протиправними діями адвоката Коваленка Р.А .

Позивачка зазначає, що її моральна шкода виразилася у відчутті беззахисності, безвихідності, пригніченому стані, втраті віри у справедливість тощо.

Страждання і приниження - це загальні емоції людини, змістом яких є біль, мука, тривога, страх, занепокоєння, стрес, розчарування, відчуття несправедливості, тривала невизначеність, інші негативні переживання. Порушення прав людини чи погане поводження із нею, як правило, викликають негативні емоції. Проте, не всі негативні емоції досягають рівня страждання або приниження, які заподіюють моральну шкоду. Оцінка цього рівня залежить від усіх обставин справи, які свідчать про мотиви протиправних дій, їх інтенсивність, тривалість, повторюваність, фізичні або психологічні наслідки та, у деяких випадках, стать, вік та стан здоров`я потерпілого.

Позивачка просить відшкодувати їй моральну шкоду у розмірі - 150 000,00 грн. Розмір заявленої до стягнення моральної шкоди позивачка обґрунтовує витрачанням зусиль та душевних сил на відновлення справедливості, зверненнями за правовою допомогою тощо.

У відповідності до ч. 1, 5 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 2 ст. 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За змістом ст. 77 ЦПК України у належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Проте, суд вважає необґрунтованим та недоведеним жодними доказами та належними доводами такий заявлений розмір моральної шкоди.

За наведених обставин, позивачкою не доведено складу правопорушення для наявності підстав для відшкодування моральної шкоди. З огляду на наведене, в позові слід відмовити.

Розподіл судових витрат

Судовий збір покладається на позивача у відповідності вимог ст. 141 ЦПК України.

На підставі ч.2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, зокрема на правову допомогу, в разі відмови у позові покладаються на позивача, тому у клопотанні позивачки про стягнення витрат на правову допомогу слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 17, 76-80, 259, 265, 273, 280-284, 354, пунктом 3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

у позові ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області про стягнення моральної шкоди - відмовити.

Судовий збір сплачений позивачем при зверненні до суду із позовом - покласти на ОСОБА_1 .

У стягненні судових витрат на професійну правничу допомогу понесених ОСОБА_1 - відмовити.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Строк апеляційного оскарження може бути поновлено у відповідності до ч.2 ст.354 Цивільного процесуального кодексу України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання - АДРЕСА_1 );

відповідач Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Київської області (зареєстроване місце знаходження - місто Київ, вулиця Кирилівська, будинок № 15).

Повне судове рішення складено 09 червня 2021 року.

Суддя О.І. Якимець