Справа № 465/2786/17
Провадження № 2/461/113/21
УХВАЛА

про закриття провадження у справі

08.06.2021 року місто Львів

Галицький районний суд м. Львова в складі:

головуючого-судді Стрельбицького В.В.,

за участю секретаря судового засідання Собко В.В.,

заінтересованої особи ОСОБА_1 ,

її представника ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду у місті Львові за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Друга Львівська державна нотаріальна контора про визначення розміру часток у приватній спільній сумісній власності та визнання права власності на спадкове майно та за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_5 , в інтересах якого діє адвокат Стех Юрій Ярославович до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Друга Львівська державна нотаріальна контора Головного територіального управління юстиції у Львівській області про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

встановив:

ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Друга Львівська державна нотаріальна контора про визначення розміру часток у приватній спільній сумісній власності та визнання права власності на спадкове майно.

Третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_5 в інтересах якого діє адвокат Стех Юрій Ярославович звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Друга Львівська державна нотаріальна контора Головного територіального управління юстиції у Львівській області про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Судом поставлено на обговорення питання про закриття провадження у справі, у зв`язку з необхідністю розгляду питання правонаступництва у даних правовідносинах.

ОСОБА_1 та її представник просили зупинити провадження у справі до часу отримання свідоцтва про право на спадщину. Вказали, що спірні правовідносини допускають правонаступництво.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (особа з інвалідністю група інвалідності перша), звертаючись до суду просив визнати за ним право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом, після смерті його дружини ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 позивач ОСОБА_3 помер, що стверджується копією свідоцтва серії НОМЕР_1 , виданим 18.02.2020 року Галицьким районним у місті Львові відділом державної реєстрації актів цивільного стану західного міжрегіонального управлінням міністерства юстиції (м. Львів).

Відповідно до повідомлення П`ятої Львівської державної нотаріальної контори, 22 травня 2020 року П`ятою Львівською державною нотаріальною конторою було заведено спадкову справу за № 243/2020 після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , на підставі заяви про прийняття спадщини за заповітом, поданої дружиною померлого ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Окрім того, ІНФОРМАЦІЯ_5 донькою померлого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , було подано заяву про прийняття спадщини за законом на обов`язкову частку, відповідно до ст. 1241 Цивільного кодексу України.

Ухвалою суду від 30 березня 2021 року поновлено провадження у справі, оскільки з дня смерті ОСОБА_3 минуло більше ніж шість місяців, оскільки на той час спадкоємці померлого позивача мали можливість прийняти спадщину.

Відповідно до ст.48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Статтями 46,47 ЦПК України передбачено, що вони можуть мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони (цивільна процесуальна правоздатність) та здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність).

Тобто стороною у справі може бути лише особа, яка має цивільну процесуальну правоздатність і цивільну процесуальну дієздатність.

Відповідно до ч. 4 ст. 25, ст. 37 ЦК України, цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті. У разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу ( ст. 55 ЦПК України).

Заміна осіб, що є сторонами, третіми особами, іншими особами внаслідок переходу до них суб`єктивних прав або обов`язків, щодо яких відкрита цивільна справа, називається процесуальним правонаступництвом. Процесуальне правонаступництво можливе за умови універсального або сингулярного правонаступництва в матеріальному праві та наявності судового процесу, відкритого на захист указаних прав.

У матеріальному праві можливе загальне (універсальне) правонаступництво в суб`єктивних цивільних правах - спадкування (ст. 1218 ЦК).

Згідно ст. ст. 1218, 1219 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема особисті немайнові права.

Відповідно до частини першої статті 1241 ЦК України, малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка).

В силу вимог ч.1 статті 1276 ЦК України, згідно доводів позивача, у ОСОБА_3 виникло право отримати у спадок обов`язкову частку після смерті дружини ОСОБА_6 . В свою чергу, у відповідача ОСОБА_4 виникло право на отримання у спадок обов`язкової частки по смерті батька ОСОБА_3 (позивача).

Відповідно до частини третьої статті 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Якщо об`єктом спадкування виступає нерухоме майно, то відповідно до частини першої статті 182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

Згідно частини першої статті 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», державна реєстрація права власності та інших речових прав (крім іпотеки) проводиться у строк, що не перевищує п`яти робочих днів з дня реєстрації відповідної заяви в Державному реєстрі прав.

Тобто спадщина у вигляді нерухомого майна, яка відкрилась на користь спадкоємця ОСОБА_3 із обов`язковою часткою, не перейшла до нього автоматично, оскільки право власності на нерухоме майно оформлено не було.

Відповідно до частини 1 статті 1276 ЦК України, якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов`язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія).

Згідно із частиною 1 статті 1276 ЦК України, перехід права на прийняття спадщини за спадковою трансмісією не застосовуються щодо обов`язкової частки у спадщині. За спадковою трансмісією перехід права на спадкування здійснюється не за правом черговості, а за правом закликання до спадщини правонаступника померлого спадкоємця.

Отже, право на обов`язкову частку виключено зі спадщини, яка переходить до спадкоємців особи, що мала це право.

Верховний Суд у постанові від 04.09.2019, справа № справа № 450/328/15-ц, провадження № 61-14110св18 зробив наступний висновок.

Нерухоме майно, право власності на яке не виникло у спадкодавця, не може бути включено до спадкової маси, оскільки відповідна державна реєстрація не проведена.

При розгляді справ про визнання права власності на спадкове нерухоме майно у випадках, якщо спадщина прийнята, проте спадкоємцем не здійснено державну реєстрацію права на спадщину, слід брати до уваги, що законодавець розмежовує поняття «виникнення права на спадщину» та «виникнення права власності на нерухоме майно, що входить до складу спадщини», і пов`язує із виникненням цих майнових прав різні правові наслідки.

До складу спадкової маси включається не обов`язкова частка як така, а конкретне майно, право власності на яке належало спадкодавцю відповідно до розміру цієї частки.

При визначенні розміру обов`язкової частки в спадщині враховується увесь склад спадщини, зокрема, право на вклади в банку (фінансовій установі), щодо яких вкладником було зроблено розпорядження на випадок своєї смерті, вартість речей звичайної домашньої обстановки та вжитку, вартість заповідального підказу. За згодою особи, яка має право на обов`язкову частку у спадщині, належна їй частка визначається з майна, не охопленого заповітом. У разі незгоди ця частка визначається з усього складу спадщини.

Отже, слід розмежовувати поняття «обов`язкова частка» і «майно, що входить до складу спадщини». Обов`язкова частка не входить до складу спадщини, спадкуванню підлягає саме майно.

Якщо спадкоємець, що мав право на обов`язкову частку, прийняв спадщину і після цього помер, то його спадкоємці успадковують майно, до якого ввійшла прийнята обов`язкова частка. У такому випадку буде мати місце не перехід права на обов`язкову частку до спадкоємців, а прийняття спадщини у загальному порядку.

З урахуванням наведеного, слід дійти висновку, що право на обов`язкову частку у спадщині не входить до складу спадщини (спадкова маса) і не може бути передано спадкоємцеві в порядку спадкування.

У даному випадку спадкоємець ОСОБА_3 мав право на обов`язкову частку, однак не прийняв її. Відтак, спадкоємці позивача автоматично не успадковують майна, до якого входить не прийнята обов`язкова частка.

Оскільки у ОСОБА_3 не виникло право власності на обов`язкову частку у спадку, правовідносини, що склалися між позивачем та відповідачем щодо визнання за ним права власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом не допускають правонаступництва.

Зустрічна позовна заява нерозривно пов`язана із первісним позовом, що зокрема вбачається з підстав позову та його предмету, а також клопотання самого позивача про її спільний розгляд з первісною позовною заявою.

Згідно п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Таким чином, суд вважає, що провадження у справі підлягає закриттю, оскільки спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Керуючись п.7 ч.1. ст.255 ЦПК України, суд, -

постановив:

Провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Друга Львівська державна нотаріальна контора про визначення розміру часток у приватній спільній сумісній власності та визнання права власності на спадкове майно та за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_5 , в інтересах якого діє адвокат Стех Юрій Ярославович до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Друга Львівська державна нотаріальна контора Головного територіального управління юстиції у Львівській області про визнання права власності в порядку спадкування за законом закрити.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 09 червня 2021 року.

Головуючий суддя Стрельбицький В.В.