Справа № 658/355/21
(провадження № 2/658/551/21)
У Х В А Л А

04 лютого 2021 р. м.Каховка

Суддя Каховського міськрайонного суду Херсонської області Лященко В.В., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви асоціації садівницьких товариств Каховського заводу електрозварювального устаткування «Садовод» до ОСОБА_1 про стягнення майнової шкоди в розмірі 40 252,25 гривень,

встановив:

05 січня 2021 року до Каховського міськрайонного суду Херсонської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до асоціації садівницьких товариств Каховського заводу електрозварювального устаткування «Садовод» про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати.

Ухвалою суду від 12 січня 2021 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до асоціації садівницьких товариств Каховського заводу електрозварювального устаткування «Садовод» про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати, постановлено справу розглядати в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

02 лютого 2021 року відповідач асоціація садівницьких товариств Каховського заводу електрозварювального устаткування «Садовод» звернулася до суду із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення майнової шкоди, завданої майну юридичної особи неправомірними діями в розмірі 40 252,25 гривень.

Дослідивши зустрічну позовну заяву та додані до неї документи, судом було встановлено наступне.

Відповідно до ч.2 ст.193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Відповідно до ч.1 та ч.3 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Кожна із зазначених вище умов для прийняття зустрічного позову носить самостійний характер, і при наявності будь-якої з них зустрічний позов приймається судом для спільного розгляду з первісним позовом.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. При постановленні ухвали про об`єднання позовів в одне провадження, суд повинен вирішити питання про відповідність зустрічної позовної заяви вимогам про взаємопов`язаність і доцільність спільного розгляду зустрічного та первісного позовів.

Таким чином, вирішуючи клопотання про прийняття зустрічного позову суд з`ясовує такі питання: чи виникають позовні вимоги з одних правовідносин, чи можуть вимоги за позовами зараховуватися, чи виключить задоволення зустрічного позову повністю або частково задоволення первісного позову.

Тлумачення ч. 2 ст. 193 ЦПК України та ч. 1 ст. 194 ЦПК України дає підстави вважати, що зустрічний позов - це самостійна матеріально-правова вимога відповідача до позивача, пред`явлена ним у порядку і в строки, встановлені законом, до позивача для її спільного розгляду з первісним позовом в одному і тому ж провадженні за наявності для цього відповідних умов та підстав.

Згідно положень статті 193 ЦПК України прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним не є обов`язком суду, що розглядає справу, а навпаки відноситься до його дискреційних повноважень при цьому сам суд першої інстанції визначає взаємопов`язаність позовів (зокрема, виникнення із одних правовідносин, випадок коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, тощо), а, крім цього, додатково повинен визначитися із доцільністю такого спільного розгляду, що є оціночним поняттям у кожній окремій справі та оцінку цьому може дати виключно суд, що розглядає справу як суд першої інстанції. Відповідно за відсутності свавільності суду першої інстанції у порядку розгляду цього питання чи встановлення відсутності порушень при цьому прав сторін чи інших осіб, суд вищої інстанції не вправі втручатися в згадану дискрецію суду першої інстанції.

Як свідчать матеріали справи, предметом первісного позову є стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати, зустрічного позову - стягнення майнової шкоди. За характером правовідносин вказані вимоги є такими, що виникають з трудових відносин, однак вимоги за ними не можуть зараховуватися.

Суд виходить з того, що під час розгляду вказаних позовів дослідженню підлягають різні обставини та відповідні до них правовідносини, первісний позов та зустрічний позов не є взаємопов`язаними в розумінні ст. 193 ЦПК України, їх спільний розгляд не є доцільним.

Крім того, одночасний розгляд таких позовних вимог значно розширює коло обставин, які стосуються предмету доказування та підлягають встановленню, що може призвести до порушення строків розгляду справ.

У зустрічному позові не зазначено та судом не встановлено, підстав, які б свідчили про доцільність спільного розгляду первісного та зустрічного позовів.

Враховуючи викладене, суд вважає недоцільним прийняття зустрічної позовної заяви до спільного розгляду з первісним позовом, оскільки об`єднання зустрічного позову з первісним позовом істотно розширить предмет доказування та призведе до затягування розгляду справи по суті, тому в прийнятті зустрічного позову слід відмовити.

Відмова в прийнятті зустрічного позову не позбавляє права асоціації садівницьких товариств Каховського заводу електрозварювального устаткування «Садовод» звернутися до суду з даним позовом в загальному порядку.

Оскільки даний зустрічний позов не прийнятий до розгляду з первісним позовом, зустрічний позов на підставі ч.3 ст.194 ЦПК України слід повернути відповідачу асоціації садівницьких товариств Каховського заводу електрозварювального устаткування «Садовод».

Керуючись ст.ст.193, 194, 260 ЦПК України,

постановив:

В прийнятті зустрічної позовної заяви асоціації садівницьких товариств Каховського заводу електрозварювального устаткування «Садовод» до ОСОБА_1 про стягнення майнової шкоди в розмірі 40 252,25 гривень відмовити, та повернути зустрічний позов заявнику асоціації садівницьких товариств Каховського заводу електрозварювального устаткування «Садовод».

Роз`яснити асоціації садівницьких товариств Каховського заводу електрозварювального устаткування «Садовод» їх право на звернення до суду з позовом на загальних підставах, передбачених ЦПК України.

На ухвалу протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення, може бути подана апеляційна скарга із врахуванням п. 15.5 розділу ХIIІ «Перехідні положення» ЦПК України, тобто до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, до Херсонського апеляційного суду через Каховський міськрайонний суд Херсонської області.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя:Лященко В. В.