ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/6385/21 Справа № 210/3717/15-ц Суддя у 1-й інстанції - Прасолов В.М. Суддя у 2-й інстанції - Барильська А. П.
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 червня 2021 року м. Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Барильської А.П.,

суддів - Бондар Я.М., Зубакової В.П.

сторони:

позивач: Житлово будівельний кооператив «Восток-24»

відповідачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2

розглянувши у спрощеному позовному провадженні, у порядку ч. 13 ст. 7, ч. 8 ст. 40 ЦПК України, без повідомлення учасників справи, за наявними у справі матеріалами, заяву ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Дніпровського апеляційного суду у м. Кривий Ріг Барильської Алли Петрівни та Дніпровського апеляційного суду у м. Кривий Ріг та у м. Дніпро, у повному його складі, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу від 17 березня 2021 року клопотання про поновлення процесуального строку задоволено, поновлено позивачу строк для подачі уточненої позовної заяви по цивільній справі за позовом Житлово-будівельного кооперативу «Восток-24» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та збитків.

01 квітня 2021 року до Дніпровського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_2 на протокольну ухвалу Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 березня 2021 року по цивільній справі за позовом ЖБК «Восток-24» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за комунальні послуги.

Разом з апеляційною скаргою апелянтом подано заяву про недовіру Дніпровському апеляційному суду без зазначення підстав недовіри та без посилання на відповідні норми процесуального права.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 02 квітня 2021 року з Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області була витребувана цивільна справа за позовом ЖБК «Восток-24» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за комунальні послуги для вирішення питання про наявність правових підстав для відкриття апеляційного провадження по апеляційній скарзі ОСОБА_2 на протокольні ухвали Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 березня 2021 року.

Справа за позовом ЖБК «Восток-24» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за комунальні послуги надійшла до суду апеляційної інстанції 08 квітня 2021 року.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 26 квітня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу від 17 березня 2021 року по цивільній справі за позовом Житлово-будівельного кооперативу «Восток-24» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та збитків повернути особі, що її подала, оскільки ухвала про поновлення процесуального строку для подачі уточненої позовної заяви не підлягає апеляційному оскарженню відповідно до переліку у ст. 353 ЦПК України, тому апеляційний суд, діючи на підставі п. 4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України, не приймає до розгляду та повертає апеляційну скаргу.

25 травня 2021 року ОСОБА_2 повторно подано апеляційну скаргу на протокольну ухвалу Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу від 17 березня 2021 року, якою задоволено клопотання про поновлення процесуального строку, поновлено позивачу строк для подачі уточненої позовної заяви по цивільній справі за позовом Житлово-будівельного кооперативу «Восток-24» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та збитків та заяву про відвід головуючому судді Дніпровського апеляційного суду у м. Кривий Ріг Барильській Аллі Петрівні та Дніпровському апеляційному суду у м. Кривий Ріг та у м. Дніпро, у повному його складі, в обґрунтування якої зазначено, що при розгляді справ за участі завідомо фіктивної юридичної особи ЖБК «Восток-24», суд повністю забуває про закони та стає упередженим.

Справа розглядається без повідомлення учасників справи, в порядку п. 8 ст. 40 ЦПК України.

Заслухавши суддю-доповідача, проаналізувавши доводи заяви про відвід головуючого судді Дніпровського апеляційного суду у м. Кривий Ріг ОСОБА_3 та Дніпровському апеляційному суду у м. Кривий Ріг та у м. Дніпро, у повному його складі, колегія суддів, приходить до наступного висновку.

Статтями 36-37 ЦПК України визначено перелік підстав, коли суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу).

Законом України «Про судоустрій і статус суддів» визначені умови виконання професійних обов`язків суддів та правові засоби, за допомогою яких забезпечується реалізація конституційних гарантій самостійності судів та незалежності суддів.

Зокрема, ст. 6 цього Закону встановлено заборону втручання в здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповагу до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання й поширення інформації в будь-якій формі з метою завдання шкоди авторитету суддів чи впливу на безсторонність суду.

Як зазначено в ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, метою забезпечення незалежності судової влади є гарантування кожній особі основоположного права на розгляд справи справедливим судом тільки на законній підставі та без будь-якого стороннього впливу.

Наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду (рішення Європейського Суду з прав людини "Білуха проти України").

Що стосується суб`єктивного критерію, то особиста безсторонність судді презюмується, поки не надано доказів протилежного.

За об`єктивним критерієм слід визначити, чи існували переконливі факти, які б давали підстави для сумнівів у безсторонності судді. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини сумніватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція відповідного судді є важливою, але не вирішальною. Головним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Викладенні заявником ОСОБА_2 в заяві доводи колегія суддів вважає такими, що ґрунтуються на припущеннях, є надуманими та спрямовані виключно з метою тиску на суд.

Враховуючи відсутність перелічених у ст.ст. 36-37 ЦПК України підстав для відведення головуючого судді Дніпровського апеляційного суду у м. Кривий Ріг ОСОБА_3 та Дніпровському апеляційному суду у м. Кривий Ріг та у м. Дніпро, у повному його складі, від участі в розгляді справи, встановлену заборону втручання в здійснення правосуддя, вплив на суддю у будь-який спосіб, суд приходить до висновку про необґрунтованість заяви про відвід колегії суддів і відсутність правових підстав для її задоволення.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

На підставі викладеного, колегія суддів передає заяву ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Дніпровського апеляційного суду у м. Кривий Ріг Барильської Алли Петрівни та Дніпровського апеляційного суду у м. Кривий Ріг та у м. Дніпро, у повному його складі, до апарату Дніпровського апеляційного суду для забезпечення виконання вимог ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Керуючись ст. 36, 40 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Цивільну справу № 210/3717/15-ц передати до канцелярії Дніпровського апеляційного суду для визначення судді, в порядку, передбаченому ст. 40 ч.3 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий:

Судді: