Справа № 233/4592/19
У Х В А Л А

Іменем України

07 червня 2021 року року Краснолиманський міський суд Донецької області у складі:

головуючого судді Саржевської І.В.,

за участю: секретаря Олійник С.М.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Лиман цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання права власності в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Краснолиманського міського суду Донецької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання права власності в порядку спадкування.

07.06.2021 року в підготовчому судовому засіданні представник позивачки адвокат Бондаренко Д.В. заявив клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи по справі, з посиланням на таке. Згідно з експертним висновком від 24.03.2021 року №6375-6377, що його виготовлено Донецьким науково-дослідним інститутом судових експертиз, спірний житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 на момент огляду експертом добудований на 100% та використовується, як житловий будинок для мешкання людей. Але фактично даний будинок не введений в експлуатацію. Експерту не були надані відповідні документи, що вказують на законність будівництва. Ринкову вартість будівельних матеріалів, використаних під час будівництва визначено експертом згідно із Збірником «Укрупнені показники відновлювальної вартості будівель та споруд для переоцінки основних фондів», але відсутній перелік будівельних матеріалів, їх якісні та кількісні характеристики.

Згідно з вимогами частини 2 статті 376 ЦК України, особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього.

Згідно з правовими висновками ВС право власності на самочинне будівництво також право власності не набувають і спадкоємці осіб, які здійснили таке будівництво.

Враховуючи, зазначене виникла необхідність в призначенні судової будівельно-технічної експертизи, яка повинна визначити перелік та кількість будівельних матеріалів, використаних для будівництва самочинного будинку. Проведення експертизи просив доручити експертам Донецького відділення національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса" Міністерства юстиції України (вул. Поштова, 67, м. Слов`янськ, Донецька область, 84122).

Представник відповідачки адвокат Сітало В.І. не заперечував проти задоволення клопотання представника позивачки про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Вивчивши матеріали цивільної справи, вислухавши учасників процесу, суд дійшов висновку про можливість задоволення клопотань представника позивачки адвоката Бондаренко Д.В., виходячи з наступного.

До завершення будівництва (створення майна) особа вважається власником матеріалів, обладнання, тощо, які були використані в процесі цього будівництва (створення майна).

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з нормами ст. 1218 цього Кодексу до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи.

Згідно ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Положеннямист. 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

До таких засобів, належить і висновки експертів.

У відповідності до ч. 1 ст.103ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Враховуючи, що у сторін виник спір щодо визнання права власності спадкоємця на спадкове майно, зокрема на спірний житловий будинок, питання щодо переліку та кількісті будівельних матеріалів, використаних для будівництва якого не було предметом експертного дослідження, з метою сприяння учасникам судового процесу в реалізації їх права довести обставини на які вони посилаються в обґрунтування своїх вимог та заперечень, а також враховуючи характер спірних правовідносин, обставин справи, суд вважає за доцільне призначити судову будівельно-технічну експертизу з метою повного, всебічного та об`єктивного з`ясування всіх обставин справи.

Проведення експертизи слід доручити експертам Донецького науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, з поставленням перед експертом питань в редакції, як того просить сторона позивача, яка заявляє відповідне клопотання.

Витрати на проведення експертизи слід покласти на сторону позивача, яка заявила відповідне клопотання.

Крім цього, у зв`язку з тим, що для проведення експертизи необхідний значний проміжок часу, суд вважає необхідним на підставі положень п.5 ч. 1ст. 252 ЦПК України зупинити провадження в справі на час проведення експертизи.

Керуючись ст. 103, 104, 105, 247, 259-261, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника позивача ОСОБА_3 - адвоката Бондаренко Д.В. - задовольнити.

Призначити по справі судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручити експертам Донецького відділення національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса" Міністерства юстиції України (вул. Поштова, 67, м. Слов`янськ, Донецька область, 84122).

На вирішення експертизи поставити питання:

1.Визначити перелік, кількість будівельних матеріалів, обладнання та конструктивних елементів, використаних під час будівництва житлового будинку та господарських будівель а споруд, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 .

Обстеження житлового будинку експертом проводити в присутності представників позивача та відповідача.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. 384,385 КК Україниза завідомо неправдивий висновок або відмову від виконання покладених на них обов`язків.

Зобов`язати сторони по справі забезпечити безперешкодний доступ експерта до об`єктів дослідження.

Витрати, пов`язані з проведенням експертизи, покласти на позивача ОСОБА_3 .

Сторонам по справі роз`яснити наслідки ухилення від участі в експертизі, передбаченіст. 109 ЦПК України, зокрема, про те, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Провадження в справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала може бути оскаржена до Донецького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Згідно із п/п. 15.5) п.15 розд. XIII «Перехідні положення» ЦПК України (в редакції Закону України від 03.10.2017 року № 2147-VIII) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до ч. 3 Прикінцевих положень Цивільного процесуального кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суддя -