Придніпровський районний суд м.Черкаси
Номер провадження2/711/247/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2021 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого - судді Казидуб О.Г.

секретаря судового засідання Зайцевої О.І.

представника позивача Дриги Л.В..

представника відповідача Чернявського А.Л.

представника третьої особи ОСОБА_15

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Черкаської міської ради,третя особа : ОСОБА_4 про визнання причин пропуску строку для прийняття спадщини поважними та визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_3 в серпні 2019 року звернулася до Соснівського районного суду міста Черкаси з позовом до Черкаської міської ради про визнання причин пропуску строку для прийняття спадщини поважними та визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свій позов мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її сестра ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка протягом останніх років життя проживала разом з сином ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 . З сестрою ОСОБА_5 та її сином ОСОБА_6 вона підтримувала добрі сімейні відносини, постійно з ними спілкувалась та навідувала.

Після смерті сестри вона почала займатись питанням щодо оформлення спадщини, однак виникли труднощі щодо підтвердження їхнього родинного зв`язку, що унеможливлювало отримання документів, які передбачені законодавством для подачі заяви про прийняття спадщини, зокрема свідоцтва про народження сестри, свідоцтва про її смерть та інше.

В силу того, що їхнє з сестрою родинне прізвище « ОСОБА_3 », протягом тривалого періоду часу зазнавало трансформацій при написанні у різних офіційних документах, у позасудовий спосіб довести те, що ОСОБА_5 являється її рідною сестрою позивачка не змогла, адже витребувати з уповноважених органів державної влади, на підтвердження вказаних обставин, будь-яких документів вона не мала можливості, оскільки її прізвище ОСОБА_3 по різному записувалось у актах цивільного стану і воно відрізнялось від дівочого прізвища померлої сестри та саме це ускладнювало доведення рідства з сестрою ОСОБА_5 .

Позивачка вказує, що 07.03.2019 року її представником ОСОБА_10 було надіслано інформаційний запит до Смілянського районного відділу ДРАЦС про витребування наступних документів:

- дублікату свідоцтва про її народження;

- копію актового запису № 35. від 14.10.1982 про смерть батька ОСОБА_11 ;

- копію актового запису про народження сестри ОСОБА_5 ;

- дублікату свідоцтва про смерть ОСОБА_5 ;

- копію актового запису про одруження ОСОБА_5 .

Листом з Смілянського районного відділу ДРАЦС, від 15.03.2019, вих..№ 381/16.6-04.3, у видачі вказаних документів було відмовлено з підстав відсутності об`єктивного підтвердження родинного зв`язку між нею та сестрою.

Крім того позивачка посилається на те, що на той час, вона не мала можливості отримати дублікату свідоцтва про власне народження, адже її прізвище в паспорті відрізнялось від прізвища, що зазначено в актовому записі про народження.

В усній розмові з працівниками Смілянського районного відділу ДРАЦС їй було роз`яснено те, що будь-які документи щодо актових записів цивільного стану сестри вона можу отримати лише після підтвердження родинних відносин з нею.

Таким чином, виникла необхідність встановити факт родинних відносин, а саме факт того, що ОСОБА_5 є рідною сестрою ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 , адже іншого способу довести родинний зв`язок з сестрою вона не могла, що повністю виключало можливість реалізації права на спадщину після смерті сестри з підстав, що не залежали від її волі.

Рішенням Смілянського міськрайонного суду від 17 липня 2019 року, у справі № 703/1348/19 було встановлено факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 є її рідною сестрою.

Позивачка вказує, що оскільки вона не могла підтвердити родинний зв`язок з сестрою, то нею було пропущено шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини, адже будь-яких документів, які потрібні для цього, а саме свідоцтва про смерть, свідоцтва про народження сестри ОСОБА_5 та інших документів, що стосуються процедури прийняття спадщини, вона не могла отримати, а відтак реалізувати власне право на спадщину не мала можливості з причин, що не залежали від її волі.

Інших спадкоємців сестра не має, адже її єдиний син ОСОБА_13 помер приблизно через рік після смерті матері, тобто її сестри ОСОБА_5 .

На даний час, в силу підтвердженого родинного зв`язку з сестрою ОСОБА_5 у судовому порядку, існує необхідність у визначенні додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

ОСОБА_3 вважає, що строк прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 пропущений нею з поважних причин, а саме в зв`язку з неможливістю підтвердити родинний зв`язок з сестрою, а тому просила суд визначити їй додатковий строк - два місяці.

13.03.2020 представником позивача - адвокатом Дрига Л.В. було надано заяву про уточнення позовних вимог, а саме: визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_3 після смерті ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Черкаси, визначивши їй додатковий строк терміном два місяці з моменту вступу рішення законну силу.

13 серпня 2019 року ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси справу за підсудністю направлено до Придніпровського районного суду м. Черкаси.

10 вересня 2019 року справа надійшла до Придніпровського районного суду м. Черкаси.

Ухвалою від 12.09.2019 позовну заяву ОСОБА_3 прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі. Вирішено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 18.02.2020, занесеною до протоколу судового засідання, залучено до участі в справі в якості третьої особи ОСОБА_4 .

Ухвалою суду від 18.02.2020 закрито підготовче провадження по цивільній справі №712/10636/19 та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача - адвокат Дрига Л.В. в судовому засіданні підтримала позовні вимоги та просила їх задоволити. Додатково вказала, що при оформленні спадщину у позивача виникли труднощі в підтвердженні факту родинних відносин з померлою сестрою, тому нею було з поважних причин пропущено строк для звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 до нотаріуса.

У відзиві на позов ОСОБА_3 заперечувала проти доводів Черкаської міської ради. Наполягала на тому, що оскільки була розбіжність в її документах та документах померлої сестри ОСОБА_5 , а саме розбіжність в написанні їхнього прізвища « ОСОБА_3 » , то вона займалась збиранням документів для підтвердження в судовому порядку факту родинних відносин між ними. Збирання доказів зайняло в неї багато часу і рішення, яким встановили факт родинних відносин між нею та померлою ОСОБА_5 , набрало законної сили лише 16.08.2019 року. Тому вона вважає, що нею було з поважних причин пропущено строк на звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 . Просила позов задоволити.

В судовому засіданні представник відповідача Черкаської міської ради - Чернявський А.Л. вважав, що для задоволення позову ОСОБА_3 відсутні правові підстави, оскільки позивачем не наведено поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 . При цьому посилання позивача та її представника на збирання доказів та доведення в судовому порядку факту родинних відносин між позивачем та померлою особою не є поважною причиною пропуску вказаного строку в розумінні ч. 3 ст. 1272 ЦК України, на що неодноразово вказував у своїх судових рішеннях Верховний Суд.

У відзиві на позов представник Черкаської міської ради - Чернявський А.Л. заперечував проти доводів позивача викладених в позові, вважаючи позов необґрунтованим та таким що не підлягає задоволенню. При цьому вказував, що в матеріалах справи відсутні будь-які докази, що підтвердили б факт звернення позивачкою до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 . Посилання позивача на те, що вона досить тривалий час доводила факт родинних відносин з померлою ОСОБА_5 , не є поважною причиною для поновлення пропущеного строку для прийняття спадщини. А тому просили відмовити в задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 повністю.

Представник третьої особи - адвокат ОСОБА_15 вказував на те, що в даному випадку відсутні правові підстави для визнання поважності пропуску ОСОБА_3 строку на звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 .

В письмових поясненнях адвокат третьої особи ОСОБА_15 зазначав, що позивачем не доведено поважність пропуску строку для звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 .

Дослідивши письмові матеріали справи та докази в їх сукупності, на підставі повного, об`єктивного та всебічного дослідження, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України).

Частиною 4 ст. 82 ЦПК України передбачено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

У відповідності до ч.1 ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно до ч.1 ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Частиною 1 ст. 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК).

Згідно ч. 1, 2, 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщин. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування», - вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно роз`яснень викладених в пункті 2 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» - не можуть вважатися поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, чи встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Аналогічні наведеним роз`ясненням правові висновки зроблені у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року по справі № 6-85цс12, від 4 листопада 2015 року по справі №6-1486цс15, а також постановах Верховного Суду від 03.04.2019 у справі №751/9305/16-ц, від 303/7065/17 від 24.04.2019 та від 08.04.2019 у справі №143/1461/17.

Відповідно до ч.4 ст. 263 ЦПК України, - При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Черкаси померла ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що у Черкаському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції 21.12.2017 складено відповідний актовий запис № 3269.

Рішенням Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 17.07.2019 у справі №703/1348/19 було задоволено заяву ОСОБА_3 , а саме «Встановлено факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_5 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 та померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідною сестрою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована та проживає в АДРЕСА_2 ».

Провадження в справі №703/1348/19 було відкрито 03.04.2019 року, що свідчить про те що з позовом до суду про встановлення факту родинних відносин з померлою ОСОБА_5 позивачка звернулась лише в 2019 році.

ОСОБА_3 вказує, що спадкоємцем після смерті ОСОБА_5 , є також її син ОСОБА_6 .

Судом встановлено, що ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується свідоцтвом про смерть (серія НОМЕР_2 ).

Відповідно до матеріалів Спадкової справи №06-2019 від 26.02.2019 року з заявою про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_6 звернулась ОСОБА_4 , яка є його двоюрідною сестрою. Відомості щодо звернення інших осіб з заявами про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_6 , у суду відсутні.

В матеріалах справи відсутні відомості про звернення ОСОБА_3 до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 .

Таким чином під час розгляду справи в суді не було надано доказів звернення ОСОБА_3 до нотаріуса з питанням оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_5 до спливу строку визначеного ч.1 ст. 1270 ЦК України

Інші наведені у позові ОСОБА_3 причини пропуску строку прийняття спадщини, а саме встановлення факту родинних відносин між нею та померлою ОСОБА_5 , не є об`єктивними та непереборними, а тому не можуть бути визнані поважними, в розумінні ч.3 ст. 1272 ЦК України та п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування».

За таких обставин, судом, під час розгляду справи в межах позовних вимог та на підставі наданих доказів, не встановлено правових підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 .

Керуючись ст. 3, 15-16, 1216-1217, 1268-1270, 1272 ЦК України, ст. 12-13, 76-83, 89, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

В позовних вимогах ОСОБА_3 до Черкаської міської ради,третя особа : ОСОБА_4 про визнання причин пропуску строку для прийняття спадщини поважними та визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити повністю.

Рішення може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду протягом 30 днів. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або в разі розгляду справи (вирішення справи) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Повний текст рішення складено 04.02.2021 (з урахуванням вихідних днів).

Головуючий: О. Г. Казидуб