У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 червня 2021 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Калініченко О.Б., розглянувши матеріали позовної заяви Всеукраїнської громадської організації «Фінансова грамота України», поданої в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , до Комунального підприємства «Київський метрополітен» про визнання дій протиправними та нечесною підприємницькою практикою, -

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла позовна заява ВГО «Фінансова грамота України», подана в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , до КП «Київський метрополітен» в якій просить: 1. визнати дії відповідача щодо відмови у прийнятті безконтактних електронних карток від невизначеного кола пасажирів - споживачів послуг протиправними; 2. визнати дії відповідача щодо випуску без правил та/або інструкцій з обміну або повернення заставної вартості безконтактної електронної картки - нечесною підприємницькою практикою щодо осіб, на захист яких подається дана позовна заява та зазначених невизначеного кола пасажирів - споживачів послуг.

Дослідивши матеріали поданої позовної заяви вбачається, що вона не підлягає розгляду за правилами цивільного судочинства з огляду на наступне.

Конституційне право на доступ до правосуддя не є безмежним. Метою суду (правосуддя) є захист порушених прав, свобод та інтересів, належних безпосередньо особі, яка звертається за захистом (її суб`єктивних прав).

При цьому, і право звернення до суду (право на доступ до судової процедури), не є абстрактним.

Обов`язковою ознакою правового спору є те, що особа вважає, що має місце порушення її прав та свобод. Завдання цивільного судочинства не можуть бути реалізовані у разі звернення особи до суду за захистом прав, свобод та інтересів, які не належать їй особисто.

Тобто, для звернення до суду особа (позивач) повинна мати матеріально-правову заінтересованість у вирішенні спору. Юридична зацікавленість (інтерес) у зверненні до суду не випливає з факту звернення до суду, а повинна передувати йому та повинна мати об`єктивну основу.

Так, українське законодавство не передбачає можливості подання позову в «інтересах правопорядку».

Як наслідок, особа не має права звертатися до суду в інтересах інших осіб, окрім спеціально визначених випадків. У випадках, встановлених законом, уповноважений Верховної Ради України з прав людини, державні органи, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду з позовними заявами в інтересах інших осіб і брати участь у цих справах.

При цьому уповноважений Верховної Ради України з прав людини, державні органи, органи місцевого самоврядування повинні надати суду документи та інші докази, які підтверджують наявність визначених законом підстав для звернення до суду в інтересах інших осіб. У визначених законом випадках до суду з позовною заявою звертається прокурор (ст. 56 ЦПК України).

Право на подання позову надано особі, порушення прав, свобод та інтересів якої це стосується. Якщо позивач не є учасником (суб`єктом) правовідносин, які виникли з цих правовідносин, то вони не породжують для позивача й права на захист, тобто права на звернення із позовом в інтересах інших осіб.

Разом з тим, відсутність матеріально-правового інтересу у справі повинна мати наслідком відмову у відкритті провадження, оскільки відсутній «юридичний» спір в юрисдикції загальних судів.

Встановлено, що позивач та відповідач є юридичним особами, спори між якими відносяться до юрисдикції господарського суду.

Суддя відмовляє у відкритті провадження в справі, якщо позов не належить розглядати за правилами цивільного судочинства (п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України). У разі відмови у відкритті провадження в справі з підстави, встановленої п. 1 ч. 1 цієї статті, суд повинен роз`яснити заявнику, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд такої справи (ч. 5 ст. 186 ЦПК України).

З огляду на наведене, суддя приходить до висновку про відмову у відкритті провадження.

Керуючись ст. 186 ЦПК, суддя, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовною заявою Всеукраїнської громадської організації «Фінансова грамота України», подана в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , до Комунального підприємства «Київський метрополітен» про визнання дій протиправними та нечесною підприємницькою практикою.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: