справа № 752/418/20 головуючий у суді І інстанції Мазур Ю.Ю.
провадження № 22-ц/824/3844/2021 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Березовенко Р.В.
УХВАЛА

10 червня 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

Судді-доповідача Березовенко Р.В.,

суддів: Лапчевської О.Ф., Нежури В.А.,

розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представником - ОСОБА_2 на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 23 листопада 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Євроінс Україна», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_3 про стягнення несплаченої суми страхового відшкодування,-

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Київського апеляційного суду від 12 квітня 2021 року відкрито апеляційне провадження у справі та надано учасникам справи строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу до 22 квітня 2021 року, однак відзив до суду не надійшов.

Згідно вимог ч. 1 ст. 365 ЦПК України у порядку підготовки справи до апеляційного розгляду суддею-доповідачем з`ясовано питання про склад учасників судового процесу, визначено характер спірних правовідносин і закон, який їх регулює, з`ясовано обставини, на які посилаються учасники справи як на підставу своїх вимог і заперечень, вирішено інші питання, пов`язані із забезпеченням апеляційного розгляду справи.

Разом із апеляційною скаргою позивачем подано клопотання про призначення судової автотоварознавчої експертизи для встановлення дійсного розміру страхового відшкодування.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що з метою встановлення вартості страховго відшкодування відповідачем надано звіту про оцінку вартості матеріального збитку № 34/05/19 від 20.06.2019 р. проведений ФОП ОСОБА_4 ..

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 367 ЦПК України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються апеляційним судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Відповідно до вимог ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі, зокрема, для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, а також якщо сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Відповідно до ст. 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Як вбачається з матеріалів справи, стороною позивачане надано доказів, які б спростовували чи викликали сумніви щодо правильності та об`єктивності поданих відповідачем доказів оцінки вартості матеріальної шкоди.

При розгляді вказаного клопотання судом апеляційної інстанції не встановлено, а заявником не зазначено обґрунтованих підстав для необхідності задоволення клопотання щодо проведення судової автотоварознавчої експертизи у відповідності до положень ст. 103 ЦПК України.

Клопотання про призначення судовоїавтотоварознавчої експертизи позивачем у суді першої інстанції заявлено не було.

Враховуючи зазначене, апеляційний суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання апелянта про проведення судової автотоварознавчої експертизи.

Згідно вимог ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи. З урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції може розглянути апеляційні скарги, зазначені в частинах першій та другій цієї статті, у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

Крім того, практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. В одній із зазначених справ заявник не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд апеляційної інстанції створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів та апеляційної скарги, а також, надав сторонам строк для подачі відзиву.

Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема, з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників. (ухвала Великої Палати Верховного Суду у справі №668/13907/13ц).

19 травня 2021 року до суду надійшло клопотання представника апелянта про проведення розгляд апеляційної скарги у судовому засіданні з повідомленням сторін, проте колегія суддів, з урахуванням обставин справи, не вбачається підстав, які б унеможливлювали розгляд справи без повідомлення учасників справи, а тому дану апеляційну скаргу слід розглядати в порядку письмового провадження без проведення судового засідання та повідомлення учасників справи.

Керуючись ст.ст. 365, 366, 369 ЦПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Закінчити проведення підготовчих дій.

Клопотання ОСОБА_1 , подані представником - ОСОБА_2 про призначення судової автотоварознавчої експертизи та розгляд справи з повідомленням сторін залишити без задоволення.

Здійснити розгляд справи в порядку письмового провадження за наявними матеріалами без повідомлення учасників справи.

Суддя-доповідач: Р.В. Березовенко

Судді: О.Ф. Лапчевська

В.А. Нежура