РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2021 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

Головуючого судді Булах Є.М.,

секретар судового засідання Яковлєва О.М.

справа №766/17652/20, н/п 2/766/2183/21

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Херсоні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) осіб цивільну справу за позовом

позивача ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), в інтересах якої на підставі ордеру діє адвокат Лебєдєва Тетяна Олександрівна (місцезнаходження: 730003, м. Херсон, вул. Гірського, буд. 19, оф. 6)

до

відповідача ОСОБА_2 (РНОКПП невідомий, місце реєстрації: АДРЕСА_2 )

предмет та підстави позову: про відшкодування шкоди, спричиненої залиттям квартири,

негайно після закінчення судового розгляду по суті, перебуваючи в нарадчій кімнаті, ухвалив рішення про наступне та

встановив:

І. Виклад позиції позивача.

05 листопада 2020 року представник позивача адвокат Лебєдєва Т.О., діючи в інтересах ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача про відшкодування шкоди спричиненої залиттям квартири, у якому з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог від 15.01.2021 року просила стягнути з відповідача на користь позивача 36 455, 00 грн. в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, з яких: 29 851, 00 грн. загальна вартість ремонтно-відновлювальних робіт; 3 268, 00 грн. проведення судової будівельно-технічної експертизи; 84, 00 грн. вартість медичних препаратів; 252, 00 грн. оплата за послуги хімічної чистки; 3 000, 00 грн. оплата за договором будівельного підряду за виконання ремонтних робіт; а також в рахунок відшкодування моральної шкоди: при простій необережності дій відповідача 35 000, 00 грн.; при грубій необережності дій відповідача 70 000, 00 грн.; при непрямому намірі дій відповідача 105 000, 00 грн.; при прямому намірі дій відповідача 140 000, 00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивачці належить квартира, що розташована за адресою: АДРЕСА_3 .

01.08.2020 року відбулося залиття її квартири через недбалість власника та порив труб у квартирі АДРЕСА_4 , яка розташована поверхом вище та належить відповідачу. В ході чого було пошкоджено натяжну стелю, штукатурку на стінах, гіпсокартонові конструкції, тощо.

Після даного випадку терміново було складено звернення до уповноважених органів, щодо перевірки автономного опалення, а також газової системи у квартирі АДРЕСА_4 .

Після численних заяв від мешканців будинку представниками МКП «Херсонтеплоенерго» та ОСББ «Сатурн 5» було проведено обстеження системи опалення у квартирі відповідача. У ході даного обстеження було складено відповідні акти, якими встановлено факт несправності та аварійності труби гарячого водопостачання у межах квартири.

11.08.2020 року близько о 10:00 год. позивачем були виявлені сліди залиття її квартири в приміщенні санвузла внаслідок недобросовісного ставлення до внутрішніх мереж відповідача, про що того ж дня складені відповідні акти, згідно яких в результаті обстеження квартири АДРЕСА_4 на предмет витоку води і справної системи водопостачання та водовідведення було встановлено, що наявні крапельні витоки з системи водопостачання під ванною, труба гарячого водопостачання, яка підключена від газового котла знаходиться в аварійному стані.

12.08.2020 року відповідачем проводились ремонтні роботи щодо заміни стояку, що призвело до повторного залиття квартири позивача, що спричинило намокання штукатурного шару на стелі в районі стояка холодної води.

В ході обстеження квартири позивача встановлено, що в приміщеннях суміщеної санітарної кімнати, кухні та коридору дефекти оздоблювальних матеріалів поверхонь стін, стель в приміщеннях є наслідком залиття водою з інженерних комунікацій, які розташовані в приміщеннях вище 3 поверху будинку по стояку двох кімнатних квартир. Технічний стан оздоблювальних матеріалів поверхонь стін, стель нежитлових приміщеннях квартири АДРЕСА_5 (3 поверх) мають характерні сліди неодноразового залиття приміщень квартири водою.

26.09.2020 року у квартирі були проведені ремонтні роботи, а вже 28.09.2020 року знову відбулося затоплення відповідачем квартири АДРЕСА_5 , в ході якого змокли натяжна стеля та стіни, знівечено свіжий ремонт.

Вартість ремонтно-відновлювальних робіт, які необхідно виконати з метою ліквідації пошкоджень квартири АДРЕСА_6 складає 29 851, 00 грн., за проведення судової будівельно-технічної експертизи №2020 від 04.09.2020 року позивачем сплачено суму у розмірі 3 268,00 грн., хімічна чистка паласу з шерсті коштувала 252,00 грн., відповідно до договору побутового підряду було проведено ремонтні роботи вартістю 3000, 00 грн..

Крім того, у зв`язку з погіршенням здоров`я на фоні дій відповідача, позивач понесла витрати на ліки на суму 84,00 грн.

Також, в результаті недбалого та зухвалого ставлення відповідача до внутрішніх мереж квартири, позивачу була завдана моральна шкода, яка полягає у душевних стражданнях, переживаннях та втратою душевного спокою у зв`язку з порушенням нормального темпу її життя та з приводу істотного погіршення житла. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначено висновком судово-психологічної експертизи та залежить від характеру дій відповідача.

За викладених обставин позивач звернулася до суду з метою відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири.

ІІ. Виклад позиції відповідача.

15.01.2021 року від відповідача ОСОБА_2 надійшли заперечення (відзив) на позовну заяву, за змістом якого просив у задоволенні позову відмовити.

Вказав, що згідно наданих актів на відсутність водопостачання з підписами власників квартир в період з 1,2,3,4,5, 6,7,8, 9,10 серпня та з наданих актів позивачем 11 та 12 серпня 2020 року в системі водопостачання води не було до квартир АДРЕСА_4 та АДРЕСА_7 та в період з 26 вересня по 6 жовтня в системі не було води, акти відсутності води підписані жителями квартир. Це спростовує доводи позивача в повному обсязі, оскільки в системі центрального водопостачання була відсутня вода в під`їзді №5.

ОСОБА_2 зазначає, що є неналежним відповідачем у справі, оскільки протягом серпня-вересня 2020 року його квартиру неодноразово відвідували голова ОСББ, представник КП «Херсонтеплоенерго», слюсаря сантехніка, які встановили відсутність води у квартирі.

Зазначає, що позивачка втрутилася у діяльність функцій інженерних комунікацій будинку чим спричинила залиття своєї квартири.

У доповненнях до відзиву, поданих 17.02.2021 року відповідач додатково вказав на невідповідність вимогам законодавства долучених позивачем актів про затоплення квартири від 03.08.2020 року, від 10.08.2020 року, від 11.08.2020 року, від 12.08.2020 року та від 28.09.2020 року.

ІІІ. Процесуальні дії суду у справі.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 23.11.2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) осіб. Судове засідання призначено на 09.12.2020 року.

У зв`язку з неявкою відповідача розгляд справи відкладено на 20.01.2021 року.

16.12.2020 року від відповідача ОСОБА_2 надійшла заява про виклик свідків та витребування доказів.

18.12.2020 року від відповідача ОСОБА_2 надійшла заява про витребування доказів.

11.01.2021 року від відповідача ОСОБА_2 надійшла заява про витребування доказів.

11.01.2021 року від відповідача ОСОБА_2 надійшла заява про виклик свідків.

15.01.2021 року від відповідача ОСОБА_2 надійшли заперечення на позовну заяву.

15.01.2021 року від представника позивача адвоката Лебєдєвої Т.О. надійшла заява про уточнення позовних вимог.

За клопотанням відповідача ОСОБА_2 розгляд справи відкладено на 25.02.2021 року.

15.02.2021 року від відповідача ОСОБА_2 надійшла заява про виклик свідка.

15.02.2021 року від відповідача ОСОБА_2 надійшло клопотання про долучення доказів до матеріалів справи.

17.02.2021 року від відповідача ОСОБА_2 надійшла заява про допущену помилку.

17.02.2021 року від відповідача ОСОБА_2 надійшли доповнення до відзиву.

18.02.2021 року від відповідача ОСОБА_2 надійшло клопотання про описку.

19.02.2021 року від відповідача ОСОБА_2 надійшло клопотання про долучення доказів до матеріалів справи.

19.02.2021 року від відповідача ОСОБА_2 надійшло клопотання про виклик та допит свідка.

22.02.2021 року від відповідача ОСОБА_2 надійшло клопотання про долучення доказів до матеріалів справи.

23.02.2021 року від відповідача ОСОБА_2 надійшла заява про скасування актів.

У судовому засіданні 25.02.2021 року до матеріалів справи приєднано клопотання про долучення матеріалів до справи.

У судовому засіданні 25.02.2021 року представником відповідача заявлено клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 25.02.2021 року відмовлено у задоволенні клопотання адвоката Дубового Ігоря Анатолійовича, який діє в інтересах відповідача ОСОБА_2 , про залишення позовної заяви без розгляду.

У судовому засіданні Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 25.02.2021 року відмовлено у задоволенні клопотання адвоката Лебєдєвої Тетяни Олександрівни, яка діє в інтересах позивача ОСОБА_1 , про звільнення від сплати судового збору.

У судовому засіданні ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 25.02.2021 року позовну заяву залишено без руху. Надано позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з дня вручення повного тексту ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 02.03.2021 року постановлено продовжити розгляд справи. Призначено судове засідання на 31.03.2021 року.

За клопотанням представника позивача ОСОБА_3 розгляд справи відкладено на 13.05.2021 року.

31.03.2021 року від представника відповідача ОСОБА_4 надійшло клопотання про залучення співвідповідача у справі.

31.03.2021 року від представника відповідача ОСОБА_4 надійшло клопотання про повернення без розгляду висновку судово-психологічної експертизи №70-12-20 від 21 грудня 2020 року.

31.03.2021 року від представника відповідача ОСОБА_4 надійшло клопотання про визнання ОСОБА_2 неналежним відповідачем у справі та закриття провадження у справі на підставі пункту 2 частини 1 стаття 255 ЦПК України відносно позовних вимог до ОСОБА_2 .

За клопотанням представника відповідача ОСОБА_4 розгляд справи відкладено на 03.06.2021 року.

02.06.2021 року представник відповідач ОСОБА_4 подав повторно клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з представництвом інтересів у іншій судовій справі.

03.06.2021 року ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області заяви відповідача ОСОБА_2 від 16.12.2020 року, від 11.01.2021 року, від 15.02.2021 року, від 19.02.2021 року про виклик свідків повернуто без розгляду.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 03.06.2021 року заяви відповідача ОСОБА_2 від 16.12.2020 року, від 18.12.2020 року, від 11.01.2021 року про витребування доказів повернуто без розгляду.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 03.06.2021 року у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_4 про залучення співвідповідача відмовлено.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 03.06.2021 року у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_4 про повернення без розгляду висновку судово-психологічної експертизи №70-12-20 від 21 грудня 2020 року відмовлено.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 03.06.2021 року у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_4 про визнання ОСОБА_2 неналежним відповідачем у справі та закриття провадження у справі на підставі пункту 2 частини 1 стаття 255 ЦПК України відносно позовних вимог до ОСОБА_2 відмовлено.

У судове засідання позивач не з`явилася, адвокат Лебєдєва Т.О. діючи в її інтересах подала заяву про розгляд справи без участі позивача та її представника, позовні вимоги підтримала у повному обсязі. Заперечила проти відкладення розгляду справи, оскільки судові засідання неодноразово відкладалися із тих самих підстав. Крім того, відповідач у судове засідання не з`явився без поважних причин, що є зловживанням процесуальними правами. У задоволенні клопотання відповідача про залучення співвідповідача у справі просила відмовити, оскільки визначення відповідачів правом позивача, а не обов`язком. У задоволенні клопотання відповідача про повернення без розгляду висновку судово-психологічної експертизи просила відмовити, оскільки це питання вирішується судом при ухваленні рішення. У задоволенні клопотання відповідача про визнання його неналежним відповідачем у справі та закриття провадження просила відмовити, оскільки це також є правом позивача. Позов просила задовольнити.

Відповідач у судове засідання повторно не прибув, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином, що встановлюється з Довідок про доставку СМС-повідомлень та довідок про доставку електронного листа, а також повідомчих листів про дату призначення судових засідань на 13.05.2021 р. та 03.06.2021р.. Будь-яких заяв та клопотань на час проведення судового засідання до суду не надходило.

Представник відповідача належним чином повідомлявся про судовий розгляд справи, повторно у судове засідання не прибув, просив відкласти розгляд справи через зайнятість у іншому судовому процесі, доказів на підтвердження зазначеного не надав.

Таким чином, Судом встановлено, що відповідач у судове засідання повторно не прибув, про причини неприбуття у судове засідання суд не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи до суду не надсилав. Представник відповідача у судове засідання також не прибув, повторно клопотав про відкладення розгляду справи, доказів поважності неприбуття не надав

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.(ч. 1 статті 223 ЦПК України)

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомленні про судове засідання, суд розглядає справу за відсутністю такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Судом не встановлено поважності причин неприбуття відповідача у судове засідання та його представника, про судове засідання повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Таким чином, враховуючи згоду представника позивача на розгляд справи у її відсутності неявки належним чином повідомленого про судовий розгляд справи відповідача (представника) та за відсутності доказів поважності неприбуття у судове засідання, суд постановив розглянути справу за відсутності учасників справи, крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У відповідності до ч. 8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

З`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані сторонами докази та повідомлені ними обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного позовного провадження, як це передбачено ст. 279 ЦПК України.

Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались.

ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин.

Відповідно до реєстраційного штемпелю у паспорті громадянина України серійний номер НОМЕР_2 виданого Комсомольським РВ ХМУУМВС України в Херсонській області 05.06.1997 року ОСОБА_1 з 1993 року зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідно до реєстраційного штемпелю у паспорті громадянина України серійний номер НОМЕР_3 виданого Білозерським РВ УМВС України в Херсонській області 08.04.1996 року ОСОБА_2 з 2000 року зареєстрований за адресою: АДРЕСА_8 .

Згідно Акту, складеного 03.08.2020 року головою ОСББ «Сатурн 5», мешканкою квартири АДРЕСА_5 ОСОБА_1 , мешканцем квартири АДРЕСА_4 ОСОБА_2 , встановлено, що 01 серпня 2020 року відбулося затоплення квартири АДРЕСА_5 через порив труби в квартирі АДРЕСА_4 , в результаті затоплення в квартирі АДРЕСА_5 в ванній кімнаті відбулося намокання натяжної стелі, яку необхідно демонтувати, просушити; також у ніші, де проходять труби 1,5 м2 є сліди затоплення темні плями та набухання штукатурки. На кухні підвісна стеля із гіпсокартону 2,5 м2 жовті плями, підтоки, двірний налічник місцями розбух. Мешканець квартири АДРЕСА_4 виплатив мешканці квартири АДРЕСА_5 за демонтаж та монтаж стелі в ванній кімнаті 800, 00 грн.

Згідно Акту, складеного 04.08.2020 року головою ОСББ «Сатурн 5» та слюсатем-сантехніком ОСОБА_5 , встановлено, що об 11-00 год. 04.08.2020 року надійшла заява мешканки кв. АДРЕСА_5 про затоплення квартири. Після огляду кв. АДРЕСА_4 течі не виявлено. Причиною затоплення кв. АДРЕСА_5 є витік на трубі зливного бачка в кв. АДРЕСА_9 .

Згідно Акту, складеного 05.08.2020 року головою ОСББ «Сатурн 5», мешканкою квартири АДРЕСА_5 ОСОБА_1 , мешканцем квартири АДРЕСА_4 ОСОБА_2 , мешканцем квартири АДРЕСА_9 встановлено, що 05.08.020 року о 21-00 год. відбулося затоплення кв. АДРЕСА_5 по кухні, на стелі є сліди затоплення у вигляді мокрих плям і волосяної тріщини. При огляді кв. АДРЕСА_4 слідів порива труби не встановлено. При огляді кв. АДРЕСА_9 спарених стояків слідів витоку труб не встановлено. Причини затоплення кв. АДРЕСА_5 встановити не вдалося.

Згідно Акту, складеного 10.08.2020 року головою ОСББ «Сатурн 5», слюсарем ОСОБА_6 , інженером МКП «Херсонтеплоенерго», мешканкою квартири АДРЕСА_5 ОСОБА_1 , мешканцем квартири АДРЕСА_4 ОСОБА_2 , за результатами огляду квартири АДРЕСА_4 на предмет витоку води та справності системи водопостачання та водовідведення виявлено крапельні протікання із системи водовідведення під ванною, труба гарячого водопостачання, яка підключена від газового котла, знаходиться в аварійному стані, витоку не виявлено. Мешканцю квартири АДРЕСА_4 запропоновано здійснити ремонт внутрішньоквартирної системи водопостачання та водовідведення. Мешканка квартири відтинаючим вентилем в квартирі перекрила стояк холодної води на верхньому поверсі. Роботи по заміні труби гарячого водопостачання здійснені слюсарем ОСББ «Сатурн 5» 11.08.2020 року.

Згідно Акту обстеження системи опалення квартири за АДРЕСА_10 від 10.08.2020 року встановлено, що виконано відключення квартири від внутрішньобудинкової системи централізованого опалення із влаштуванням індивідуальної системи теплопостачання та встановленням двоконтурного газового котла. Транзитні стояки системи централізованого опалення, що проходять у межах квартири, вкриті теплоізоляційним матеріалом. Зазначені труби знаходяться у задовільному технічному стані, слідів витоку теплоносіння не виявлено. Під час обстеження зафіксовано крапельне витікання води з трубопроводу каналізаційної системи у ванній кімнаті. Трубопроводи водопостачання та каналізації, що проходять у межах квартири, потребують ремонту за участі фахівців. З метою запобігання виникнення аварійних ситуацій, власнику квартири за АДРЕСА_4 рекомендовано терміново виконати ремонт внутрішньоквартирної системи водопостачання та каналізації. Роботи необхідно виконати під контролем представників ОСББ «Сатурн 5».

ОСОБА_2 13.08.2020 року зазначив про незгоду з необхідністю ремонту каналізації та водовідведення.

Листом від 10.08.2020 року за вих. №А-571 позивача повідомлено, що власники приватизованих квартир проводять ремонтні роботи внутрішньоквартирних мереж за власні кошти, оскільки дані мережі є їх власністю.

Згідно Акту, складеного 11.08.2020 року головою ОСББ «Сатурн 5», мешканкою квартири АДРЕСА_5 ОСОБА_1 , мешканцем квартири АДРЕСА_4 ОСОБА_2 , встановлено, що о 14-30 год. надійшла заява мешканки кв. АДРЕСА_5 про затоплення квартири в ванній кімнаті, після включення води по стояку о 10-00 ранку 11.08.2020 року, оскільки мешканцем кв. АДРЕСА_4 відремонтовано трубу гарячого водопостачання та водовідведення. При огляді кв. АДРЕСА_4 встановлено на стояку вентиля холодного водопостачання крапельні підтоки, який необхідно замінити.

Згідно Акту, складеного 12.08.2020 року головою ОСББ «Сатурн 5», мешканкою квартири АДРЕСА_5 ОСОБА_1 , мешканцем квартири АДРЕСА_4 ОСОБА_2 , встановлено, що мешканцем кв. АДРЕСА_4 відремонтовано вентиль, але не замінено. Коли о 13-00 год. увімкнули воду від мешканки кв. АДРЕСА_5 надійшли заява про підтоплення квартири у ванній кімнаті. Як наслідок незначне намокання штукатурки на стелі поряд зі стояком холодної води. При огляді кв. АДРЕСА_4 видимих витоків в системі водопостачання та водовідведення не виявлено.

18.08.2020 року представниками АО «Херсонгаз» складено акт про те, що всі прилади газопостачання за адресою: АДРЕСА_8 встановлені у відповідності до технічної документації, витоку газу немає, інструктаж проведено.

Актом технічного обстеження інженерних комунікацій нежитлових приміщень квартири АДРЕСА_11 ОСМД «Сатурн 5» від 21.08.2020 року встановлено, що на момент технічного обстеження нежитлових приміщень кухні, туалету, ванної, коридору кв. АДРЕСА_11 власника житла ОСОБА_7 всі інженерні комунікації (водопостачання, комунікації) і санітарні прилади (умивальник, ванна, унітаз і мийка) герметичні, на момент обстеження ознак течі з систем і приладів не виявлено. В ході обстеження кв. АДРЕСА_12 власника житла ОСОБА_1 встановлено, що в приміщеннях суміщеної санітарної кімнати, кухні та коридору дефекти оздоблювальних матеріалів поверхонь стін, стель в приміщеннях є наслідком залиття водою з інженерних комунікацій, які розташовані в приміщеннях є наслідком залиття водою з інженерних комунікацій, які розташовані в приміщеннях вище 3 поверху будинку по стояку двох кімнатних квартир. Технічний стан оздоблювальних матеріалів поверхонь стін, стель в нежитлових приміщеннях квартири АДРЕСА_13 мають характерні сліди неодноразово залитих приміщень квартири водою.

Голова ОСББ «Сатурн 5» ОСОБА_8 висловила окрему думку, відповідно до якої затоплення кв. АДРЕСА_5 було зафіксовано актом, крім того працівниками ОСББ проведено ремонтно-технічні роботи з заміни приладів.

Згідно квитанції №000326 від 28.08.2020 року позивачем сплачено 250, 00 грн. за послуги хімчистки паласу.

За висновком експерта №35/2020 від 04.09.2020 року, вартість відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_6 становить 29 851, 00 грн.

За договором побутового підряду №09200 від 26.09.2020 року ОСОБА_1 сплатила 3 000, 00 грн. за установку натяжної стелі за адресою: АДРЕСА_3 .

Згідно Акту, складеного 28.09.2020 року головою ОСББ «Сатурн 5», слюсарем-сантехніком ОСОБА_9 , мешканкою квартири АДРЕСА_5 ОСОБА_1 , мешканцем квартири АДРЕСА_9 встановлено, що 27.09.2020 року відбулося затоплення квартири АДРЕСА_5 по ванній кімнаті, на стелі є сліди намокання, жовті підтікання 1,5 м2 на стелі та стіні де проходять стояки холодного та гарячого водопостачання та водовідведення. При огляді кв. АДРЕСА_9 встановлено, що всі інженерні мережі холодного водопостачання та водовідведення знаходяться в технічно справному стані, течі не виявлено. Ця квартира спарена по стояку холодного водопостачання та водовідведення з кв. АДРЕСА_4 . Оглянути кв. АДРЕСА_4 на предмет справності інженерних мереж та виявлення причин затоплення кв. АДРЕСА_5 не вдалося у зв`язку з відмовою мешканця кв. АДРЕСА_4 у допускі до приміщення.

Висновком судово-психологічної експертизи №70-12-20 відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 встановлено, що для позивачки неодноразове затоплення її квартири, конфлікти з відповідачем з приводу затоплення квартири були і є психотравмуючими, обумовили виникнення легко виражених порушень психічного стану психогенно-неврастенічного типу. Сума матеріального еквівалента може дорівнювати: а) при простій необережності дій відповідача - 35 000 грн.; при грубій необережності дій відповідача - 70 000 грн.; при непрямому намірі дій відповідача - 105 000 грн.; при прямому намірі дій відповідача - 140 000 грн.

Щодо прийнятності доказів долучених відповідачем до клопотань від 15.02.2021 року, 19.02.2021 року, 22.02.2021 року суд зазначає наступне.

Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

За правилами ст. 83 ЦПК України відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Відповідно до ч. 9 ст. 83 ЦПК України копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

З матеріалів цивільної справи встановлено, що клопотання про долучення доказів від 15.02.2021 року, 19.02.2021 року, 22.02.2021 року відповідачем подано після надсилання відзиву (15.01.2021 року) та без долучення до клопотань документів на підтвердження направлення цих доказів стороні позивача.

Оскільки судом не встановлено обставин наявності долучених до клопотань доказів у позивача та загальнодоступність, їх об`єм визнається незначним, докази подано до суду у паперовій формі, суд приходить до висновку про необхідність застосування правил ч. 9 ст. 83 ЦПК України та не бере їх до уваги при розгляді справи та вирішенні спору.

V. Оцінка Суду.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст. 13 ЦПК України).

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України).

Судом встановлено, що між сторонами виник спір щодо відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири. Факт залиття квартири АДРЕСА_6 протягом серпня 2020 року відповідачем в ході розгляду справи не спростовано та підтверджено наявними в матеріалах справи доказами у справі(актами).

Відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди є одним із способів захисту цивільних прав та інтересів, визначених ч. 2 ст. 16 ЦК України.

Частиною другої статті 22 ЦК України визначено, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Зобов`язання щодо відшкодування шкоди це правовідношення, в силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала на підставі частини першої статті 1166 ЦК України. Для покладення на особу-правопорушника відповідальності за заподіяну майнову шкоду необхідна наявність складу цивільного правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина особи, яка завдала шкоду.

Відповідно до частини другої статті 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі, та за принципом змагальності сторін доводяться особою, яка звертається із відповідними вимогами.

Отже, цивільно-правова деліктна відповідальність це забезпечений державним примусом обов`язок відповідальної особи відшкодувати потерпілому заподіяну шкоду.

Аналіз положень статті 1166 ЦК України дозволяє дійти висновку про те, що загальною підставою деліктної відповідальності є протиправне, винне діяння заподіювача шкоди (цивільне правопорушення), яке містить такі складові: протиправна поведінка особи, настання шкоди, причинний зв`язок між ними та вина заподіювача шкоди.

Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи.

Під шкодою розуміється майнова шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права.

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стає об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.

Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди (умислу або необережності).

Відсутність будь-якої з цих умов є підставою для звільнення особи від відповідальності, якщо інше не встановлено законом.

Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Тобто цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Отже, відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги.

Вказане відповідає висновкам, викладеним КЦС у складі ВС 12.02.2020 року у справі №727/2372/18-ц та на підставі ч. 4 ст. 263 ЦПК України враховується судом при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин.

Статтею 322 ЦК України на власника покладено обов`язок утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

За змістом ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Важливим елементом змагальності процесу є стандарти доказування спеціальні правила, яким суд має керуватися при вирішення справи. Ці правила дозволяють оцінити, наскільки вдало сторони виконали вимоги щодо тягаря доказування і наскільки вони змогли переконати суд у своїй позиції, що робить оцінку доказів більш алгоритмізованою та обґрунтованою.

Стандарт доказування «вірогідності доказів» підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто, з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати їх саме ту кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

КГС у складі ВС неодноразово зауважував, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови від 02.10.2018 року у справі №910/18036/17, від 23.10.2019 року у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 року у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 року у справі № 917/2101/17). Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 року у справі № 129/1033/13-ц.

Такий підхід до оцінки доказів узгоджується практикою ЄСПЛ, так у рішенні від 23.08.2016 року у справі «J.K. AND OTHERS v. SWEDEN» зазначено, що «у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування «поза розумним сумнівом» («beyond reasonable doubt»). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням «балансу вірогідностей». … Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри».

На підставі аналізу поданих сторонами доказів та тих які визнані судом належними, суд приходить до висновку, що актами, складеними 03.08.2020 року, 10.08.2020 року, 11.08.2020 року, 12.08.2020 року, 28.09.2020 року, Актом обстеження системи опалення квартири за АДРЕСА_10 від 10.08.2020 року, Актом технічного обстеження інженерних комунікацій нежитлових приміщень квартири АДРЕСА_11 ОСМД «Сатурн 5» від 21.08.2020 року встановлено факт затоплення квартири АДРЕСА_5 в наслідок витоку води з квартири АДРЕСА_10 та причинно-наслідковий зв`язок між бездіяльністю відповідача щодо утримання належного йому нерухомого майна та завданою шкодою позивачці в результаті затоплення.

Крім того, висновком експерта №35/2020 від 02.09.2020 року, визначено вартість відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_6 у розмірі 29 851, 00, який стороною відповідача не спростовано, як і не заявлено клопотання щодо призначення судової експертизи. За хімічну чистку паласу з шерсті позивачем сплачено 252,00 грн. (квитанція №000326 від 28.08.2020 року), за встановлення натяжної стелі позивачем сплачено 3000, 00 грн.. (Договір побутового підряду №09200 від 26.09.2020 року) Фіскальним чеком від 07.09.2020 року підтверджено понесені позивачкою витрати на лікування у розмірі 84, 00 грн.

З урахуванням викладеного, проаналізувавши та оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про наявність причинно-наслідкового зв`язку між бездіяльністю ОСОБА_2 та завданою шкодою ОСОБА_1 у зв`язку з залиттям квартири АДРЕСА_6 . З огляду на що позивні вимоги в частині відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної залиттям квартири підлягають задоволенню шляхом стягнення з ОСОБА_2 на користь позивача 33 187, 00 грн.

Вирішуючи питання про відшкодування моральної шкоди, завданої позивачці залиттям квартири судом встановлено наступне.

Відповідно до частин першої та другої статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Згідно з частиною третьої цієї статті моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Пунктами 3, 9, 13 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.95 р. №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», з подальшими змінами та доповненнями, передбачено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку із порушенням наданих прав, порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя. Розмір відшкодування моральної (немайнової шкоди) суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (душевних, психічних), яких зазнав позивач та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Згідно із п. 5 вищевказаної постанови Пленуму, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

За позицією ВП ВС у постанові від 15.12.2020 року у справі №752/17832/14-ц дійшов висновку, що визначаючи розмір відшкодування, суд має керуватися принципами розумності, справедливості та співмірності. Розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більшим, ніж достатньо для розумного задоволення потреб потерпілої особи, і не повинен приводити до її безпідставного збагачення.

За змістом ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до ст. 76 ЦПК України суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

За приписами ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

У відповідності до ч. 1 ст. 79 ЦПК України та ч. 6 ст. 81 ЦПК України докази мають відповідати ознакам достовірності, оскільки доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено причинно-наслідковий зв`язок між бездіяльністю ОСОБА_2 та завданою шкодою ОСОБА_1 у зв`язку з залиттям квартири АДРЕСА_6 .

Факт спричинення моральної шкоди позивачці та її взаємозв`язок (причино-наслідковий зв`язок) з діями/ бездіяльністю відповідача підтверджено Висновком судово-психологічної експертизи №70-12-20 відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з яким суд погоджується.

Разом з тим, визначаючи розмір моральної шкоди, яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача суд виходить з того, що позивачем не надано належних та допустимих доказів прямих намірів дій ОСОБА_2 щодо завдання їй моральних страждань, як і не встановлено вказаних обставин з наданих сторонами доказів.

Враховуючи досліджені докази, що наявні в матеріалах справи та проаналізувавши висновок психологічної експертизи проведеної позивачем, та беручи до уваги відсутність належних та допустимих доказів наявності в діях відповідача по відношенню до позивача прямого умислу на завдання позивачу моральної шкоди, суд приходить до висновку, що ОСОБА_2 завдано ОСОБА_1 моральну шкоду при простій необережності, яка згідно висновку судово-психологічної експертизи №70-12-20 у грошовому виразі становить 35 000 грн., а тому позовні вимоги в цій частині заявленого позову є такими, що підлягають задоволенню в частині стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди у розмірі 35 000,00 грн..

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

VІ. Заходи забезпечення позову (заяви).

Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися.

VІI. Розподіл судових витрат між сторонами.

Відповідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

За статтею 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, у разі задоволення позову судові витрати покладаються на відповідача.

Відповідно до квитанції №5_12 від 01.03.2021 року позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір у розмірі 1 681, 60 грн. який підлягає стягненню з відповідача на користь позивача в рахунок відшкодування судового збору.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, відповідно до ч. 3 ст. 133 ЦПК України, належать, серед іншого витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи.

Відповідно до ч. 6, 8, 9 ст. 139 ЦПК України розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. У разі недотримання вимог щодо співмірності витрат суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на оплату послуг експерта, спеціаліста, перекладача, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до квитанції ПН55 від 01.09.2020 року позивачем сплачено за експертизу 3 268, 00 грн., які є співмірними з виконаною експертом роботою та підлягають стягненню з відповідача.

На підставі ст. ст. 16, 22, 322, 1166, 1192 ЦК України, керуючись ст.ст. 4, 12, 19, 81, 82, 133-141, 158, 259, 263-265, 268, 354-355 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП невідомий, місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) про відшкодування шкоди, спричиненої залиттям квартири задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП невідомий, місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) в рахунок відшкодування матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття квартири 33 187 грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП невідомий, місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) в рахунок відшкодування моральної шкоди 35 000 грн. 00 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП невідомий, місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) в рахунок відшкодування витрат на проведення судової будівельно-технічної експертизи 3 268 грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП невідомий, місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) в рахунок відшкодування судового збору 1 681 грн. 60 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до п.3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

У відповідності до п.п.15.5 ч.1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП невідомий, місце реєстрації: АДРЕСА_2

Повний текст рішення складено 08.06.2021 року.

Суддя Є.М. Булах