Провадження № 2/734/651/21 Справа № 734/1756/21
У Х В А Л А

10 червня 2021 рокусмт. Козелець

Суддя Козелецького районного суду Чернігівської області Бузунко О.А., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до Деснянської об`єднаної територіальної громади в особі Деснянської селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

до Козелецького районного суду Чернігівської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Деснянської об`єднаної територіальної громади в особі Деснянської селищної ради, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суддя приходить до висновку, що даний позов підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Всупереч вказаних вимог закону позивачем не чітко викладені обставини на обґрунтування позовних вимог. Зокрема, в позовній заяві позивач лише обмежилась зазначенням про те, що на її звернення до нотаріуса, останній було відмовлено у здійсненні нотаріальної дії, у зв`язку із пропущенням визначеного законом строку для прийняття спадщини, і не вказує, з яких причин цей строк був пропущений.

Також, згідно з ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Однак, жоден екземпляр надісланої до суду позовної заяви не підписаний позивачкою.

Також, суд роз`яснює позивачу, про те, що позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вказаний висновок викладений зокрема у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року по справі № 140/871/16-ц (провадження № 61- 38046св18), від 15 січня 2020 року по справі № 200/9984/16-ц (провадження № 61-11977св 19) та від 03 жовтня 2018 року у справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938св18).

Як роз`яснив Пленум ВСУ в постанові № 7 від 30.05.2008 «Про визначення додаткового строку для прийняття спадщини», відповідачами у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних ОМС за місцем відкриття спадщини.

З огляду на викладені правові висновки, належним відповідачем у справі може бути ОСОБА_2 , який проживав разом із спадкодавцем, ОСОБА_3 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується довідкою виконавчого комітету Деснянської селищної ради Козелецького району Чернігівської області або територіальна громада.

Відповідно до ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Всі документи (копії) повинні бути засвідчені відповідно до вимог ЦПК.

Згідно зі ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали позивачу. У випадку не усунення причин, що стали підставою для залишення позовної заяви без руху, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Деснянської об`єднаної територіальної громади в особі Деснянської селищної ради, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, залишити без руху.

Для усунення недоліків позовної заяви, вказаних в мотивувальній частині ухвали, надати позивачці строк 10 (десять) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків у встановлені строки, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку в частині визначення розміру судових витрат.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Чернігівського апеляційного суду через Козелецький районний суд Чернігівської області.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку ст. 261 ЦПК України.

Суддя: О.А. Бузунко