СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/1685/20

пр. № 2/759/701/21

31 травня 2021 року Святошинський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді Коваль О.А. при секретарі Проневич В.В. за участю позивача ОСОБА_1 представників відповідача Статівки О.В. , Тараненка С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м.Києві у порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» (02222, м. Київ, вул. Електротехнічна, 16) про визнання незаконними дій, зобов`язати вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до Святошинського районного суду м. Києва із позовом, в якому просить визнати незаконними дії виконавця послуг ПрАТ «АК «Київводоканал» в частині нарахувань за полив зелених насаджень. Скасувати запроваджені виконавцем нарахування на полив зелених насаджень, введений ним в дію з травня 2017 року на літній період. Зобов`язати ПрАТ «АК «Київводоканал» зробити перерахунок за період з травня 2017 року по квітень 2020 року та списати заборгованість у сумі 2 222,77 грн. Обгрунтовує свої вимоги тим, що вона є споживачем послуг з постачання води на підставі договору з ПрАТ «АК «Київводоканал» № 2048П/11-08 від 22.06.2006 року. Починаючи з червня 2017 року позивачу почали надходити рахунки за воду, в які була включена оплата за полив зелених насаджень, з чим позивач була не згодна, оскільки договором плата за полив присадибних ділянок не встановлена, тому були порушені її права як споживача.

Ухвалою суду від 03.02.2020 року у справі відкрито провадження, яке постановлено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Представник відповідача направив до суду відзив на позовну заяву, в якому заперечував проти задоволення позовних вимог, обгрунтовуючи тим, що Законом України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» від 22.06.2017 р. передбачено, що всі житлові та нежитлові будівлі були оснащенні вузлами комерційного обліку води (лічильниками). Після встановлення лічильника його необхідно опломбувати. За адресою: АДРЕСА_1 позивачем до сих пір не встановлений прилад обліку холодної води, що суперечить чинному законодавству та укладеному Договору. При цьому п.5.2.2 Договору встановлено, що відповідач має право вносити відповідні зміни до договору, пов`язані з виявленням нових даних, які впливають на обсяг спожитої води та розмір платежів, про що Позивача було неодноразово повідомлено. Зокрема, позивача було попередньо проінформовано у повідомленнях про сплату комунальних послуг про те, що у випадку відсутності приладів обліку, нарахування на поливу буде здійснюватись відповідно до норм ДБН В.2.5-74:2013. У зв`язку з вищезазначеним, виходячи з положень Договору та чинного законодавства, не маючи можливості здійснити облік поставленої води за водолічильником, відповідач вимушений визначати обсяг поставленої води для поливу згідно чинного законодавства. Тому відповідачем правомірно здійснені нарахування за полив зелених насаджень відповідно до чинних будівельних норм і правил, які містять норми такого споживання.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила задовольнити.

Представники відповідача у судовому засіданні заперечували проти задоволення позовних вимог з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву, просили в задоволенні позову відмовити.

Вислухавши пояснення сторін, дослідивши докази в справі у їх сукупності, суд дійшов наступних висновків.

Статтею 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має грунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Статтею 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а статтею 525 ЦК України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається.

22.06.2006 року між ОСОБА_1 та ВАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» був укладений договір № 2048П/11-08 на постачання питної води та приймання стічних вод через приєднані мережі, згідно умов якого постачальник зобов`язується надавати Абоненту послуги з постачання питної води та/або приймання від нього стічних вод у міську каналізаційну мережу, а Абонент зобов`язується здійснювати своєчасну оплату наданих йому послуг.

Відповідно до п. 2.2 Договору централізоване холодне водопостачання - безперебійне, цілодобове протягом року. Режим може бути змінений Постачальником без внесення змін до договору у випадку прийняття органами місцевого самоврядування або органами виконавчої влади відповідних нормативних документів, які визначають інший режим надання послуг. Облік поставленої води здійснюється за показаннями водолічильника, зареєстрованого у Постачальника.

Пунктом 2.7 Договору передбачено, що обсяг наданої води для поливу визначається за показаннями лічильника. В разі технічної неможливості встановлення лічильника, кількість поставленої води визначається згідно чинного законодавства.

Отже, вказаним договором така послуга, як полив передбачена укладеним між сторонами договором.

Відповідно до Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, затверджених Наказом Мінжитлокомунгоспу від 27.06.2008 № 190, що визначають порядок користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення населених пунктів України, а саме пункту 3.12 плата за воду, яка використовується на поливання дворів, вулиць, зелених насаджень, газонів, прибирання громадських і дворових туалетів тощо, сплачується споживачами (субспоживачами) відповідно до показів засобів обліку води або норм водоспоживання. Витрати води для поливання прибудинкових територій визначаються на підставі показів засобів обліку, встановлених на поливальних трубопроводах, або згідно із чинними нормами водоспоживання.

В судовому засіданні встановлено та підтверджено позивачем, що станом на травень 2017-січень 2020 у неї був відсутній прилад обліку води (лічильник), у зв`язку з чим відповідач був вимушений визначати обсяг поставленої води для поливу, відповідно до чинних будівельних норм і правил, які містять норми такого споживання.

Отже, такі нарахування за полив зелених насаджень є правомірними, оскільки здійснені відповідно до укладеного договору № 2048П/11-08 на постачання питної води та приймання стічних вод через приєднані мережі, чинних будівельних норм і правил, які передбачають, що у випадку відсутності приладу обліку води нарахування за послугу з поливу прибудинкових територій проводяться відповідно до таблиці А.1 додатка «А» до ДБН В.2.5-74:2013 «Водопостачання. Зовнішні мережі та споруди. Основні положення проектування».

Крім того, позивачем не було надано доказів щодо відсутності поливної площі, а також доказів на підтвердження відсутності факту споживання на полив за адресою: АДРЕСА_1 .

З огляду на вищевикладене, повно та всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши зібрані у справі докази у їх сукупності, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 76-81, 89, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, ст.ст. 509, 526 ЦК України, суд-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» про визнання незаконними дій, зобов`язати вчинити дії, залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення через суд першої інстанції.

Рішення суду на бирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст. 358 цього Кодексу.

Суддя Коваль О.А.