Справа № 658/360/21
(провадження № 2/658/553/21)
У Х В А Л А

про повернення матеріалів

04 лютого 2021 р. м.Каховка

Суддя Каховського міськрайонного суду Херсонської області Лященко В.В., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання поширеної інформації недостовірною та такою, що порушує честь, гідність та ділову репутацію та стягнення моральної шкоди,

встановив:

У грудні 2020 року до Каховського міськрайонного суду Херсонської області надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Комунального підприємства «Редакція газети «Каховська Зоря» про визнання інформації недостовірною та такою, що порушує честь, гідність та ділову репутацію та стягнення моральної шкоди.

Ухвалою суду від 15 січня 2021 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Комунального підприємства «Редакція газети «Каховська Зоря» про визнання інформації недостовірною та такою, що порушує честь, гідність та ділову репутацію та стягнення моральної шкоди, постановлено справу розглядати загальному порядку.

03 лютого 2021 року відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання поширеної інформації недостовірною та такою, що порушує честь, гідність та ділову репутацію та стягнення моральної шкоди.

Дослідивши зустрічну позовну заяву та додані до неї документи, судом було встановлено наступне.

Відповідно до ч.2 ст.193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Відповідно до ч.1 та ч.3 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Кожна із зазначених вище умов для прийняття зустрічного позову носить самостійний характер, і при наявності будь-якої з них зустрічний позов приймається судом для спільного розгляду з первісним позовом.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. При постановленні ухвали про об`єднання позовів в одне провадження, суд повинен вирішити питання про відповідність зустрічної позовної заяви вимогам про взаємопов`язаність і доцільність спільного розгляду зустрічного та первісного позовів.

Таким чином, вирішуючи клопотання про прийняття зустрічного позову суд з`ясовує такі питання: чи виникають позовні вимоги з одних правовідносин, чи можуть вимоги за позовами зараховуватися, чи виключить задоволення зустрічного позову повністю або частково задоволення первісного позову.

Тлумачення ч. 2 ст. 193 та ч. 1 ст. 194 ЦПК України дає підстави вважати, що зустрічний позов - це самостійна матеріально-правова вимога відповідача до позивача, пред`явлена ним у порядку і в строки, встановлені законом, до позивача для її спільного розгляду з первісним позовом в одному і тому ж провадженні за наявності для цього відповідних умов та підстав.

Згідно положень статті 193 ЦПК України прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним не є обов`язком суду, що розглядає справу, а навпаки відноситься до його дискреційних повноважень при цьому сам суд першої інстанції визначає взаємопов`язаність позовів (зокрема, виникнення із одних правовідносин, випадок коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, тощо), а, крім цього, додатково повинен визначитися із доцільністю такого спільного розгляду, що є оціночним поняттям у кожній окремій справі та оцінку цьому може дати виключно суд, що розглядає справу як суд першої інстанції. Відповідно за відсутності свавільності суду першої інстанції у порядку розгляду цього питання чи встановлення відсутності порушень при цьому прав сторін чи інших осіб, суд вищої інстанції не вправі втручатися в згадану дискрецію суду першої інстанції.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом спору за позовом ОСОБА_2 є визнання недостовірною та такою, що порушує честь, гідність та ділову репутацію інформацію, оприлюднену за авторством ОСОБА_1 газетою «Каховська зоря» у № НОМЕР_1 від ІНФОРМАЦІЯ_1 в публікації під назвою «Повідомлення АСТ « ОСОБА_3 », у №15 від 09.04.2020 року в публікації під назвою «АСТ « ОСОБА_3 » має право на існування. І на це всі шанси!» та у № НОМЕР_2 від 16.04.2020 року в публікації під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Предметом спору за зустрічним позовом є визнання недостовірними, такими що не відповідають дійсності, порушують права, свободи, ганьблять честь відомості, надруковані в газеті «Каховська зоря» від 16.04.2020 року під назвою «Повідомлення АСТ «Садовод» та наслідки багаторічної діяльності ОСОБА_1 », розміщені на сторінках Асоціація Садівницьких товариств Садовод та асоціація садовод на інтернет-сайті Facebook під назвами: «Акт ревізійної комісії від 31 серпня 2020 року», «Історія ліквідації садових товариств «Україна», «Славутич», «Світанок», «Іскра».

Суд вважає, що об`єднання даних позовів в одне провадження та спільний розгляд вищезазначених позовів є недоцільним, оскільки, позови містять різний зміст вимог, обставин, які підлягають доказуванню, а також їх спільний розгляд може ускладнити вирішення справи.

За своєю суттю зустрічний позов є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, яка заявляється для сумісного розгляду з первісним позовом, оскільки задоволення його вимог виключає задоволення вимог позивача.

Умовами пред`явлення зустрічного позову є:

1) взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним, що виявляється у тому, що вони виникають з одних правовідносин;

2) доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів, оскільки це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити фактичні взаємовідносини сторін, виключити ухвалення взаємосуперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Зустрічний позов не є похідною вимогою від первинного позову, а є вимогою, яка повістю (або частково) виключить задоволення первинного позову.

Правова природа зустрічного позову в тому, що він робить неможливим розгляд первісного позову без зустрічного, оскільки направлений на зарахування вимог або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю чи частково задоволення первісного позову, або коли виникають з одних правовідносин.

При аналізі вказаних вище норм закону, суд доходить до висновку про те, що предмети первісного та зустрічного позовів є різними, відсутня взаємопов`язаність позовів, зокрема, виникнення їх із одних правовідносин, а також про те, що задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову та про недоцільність їх спільного розгляду.

У розумінні цивільного процесуального закону предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів.

За такого, спільна назва позову первісного та позову зустрічного жодним чином не свідчить про їх спільний предмет, адже предметом цих позовів є визнання недостовірною та спростування зовсім різної інформації, поширеної у різний спосіб.

Крім того, одночасний розгляд таких позовних вимог значно розширює коло обставин, які стосуються предмету доказування та підлягають встановленню, що може призвести до порушення строків розгляду справ.

У зустрічному позові не зазначено та судом не встановлено, підстав, які б свідчили про доцільність спільного розгляду первісного та зустрічного позовів.

Враховуючи викладене, суд вважає недоцільним прийняття зустрічної позовної заяви до спільного розгляду з первісним позовом, оскільки об`єднання зустрічного позову з первісним позовом істотно розширить предмет доказування та призведе до затягування розгляду справи по суті, тому в прийнятті зустрічного позову слід відмовити.

Відмова в прийнятті зустрічного позову не позбавляє права ОСОБА_1 звернутися до суду з даним позовом в загальному порядку.

Оскільки даний зустрічний позов не прийнятий до розгляду з первісним позовом, зустрічний позов на підставі ч.3 ст.194 ЦПК України слід повернути ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст.193,194,260 ЦПК України,

постановив:

В прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання поширеної інформації недостовірною та такою, що порушує честь, гідність та ділову репутацію та стягнення моральної шкоди відмовити, та повернути зустрічний позов заявнику ОСОБА_1 .

Роз`яснити ОСОБА_1 його право на звернення до суду з позовом на загальних підставах, передбачених ЦПК України.

На ухвалу протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення, може бути подана апеляційна скарга із врахуванням п. 15.5 розділу ХIIІ «Перехідні положення» ЦПК України, тобто до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, до Херсонського апеляційного суду через Каховський міськрайонний суд Херсонської області.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя:Лященко В. В.