10.06.2021
Справа № 642/615/18
Провадження № 2/642/50/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2021 року головуючий суддя Ленінського районного суду м.Харкова Грінчук О.П., за участю секретаря Мотора В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду та у виконавчому листі у справі №642/615/18,

в с т а н о в и в:

До суду надійшла вказана заява, в якій заявник просила суд виправити описку у рішенні суду від 01.06.2018 та у виконавчому листі про стягнення з ОСОБА_2 її користь аліментів на утримання неповнолітньої дитини, а саме, в резолютивній частині рішення помилково зазначено «Стягнути, з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дитини: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини всіх видів доходу, але менш 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісяця і до дня повноліття дитини, починаючи з 12.02.2018р., на користь держави судовий збір у сумі 704 грн. 80коп.» замість вірного «…але не менш 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку…»

Сторони в судове засідання не з`явились, про дату і час розгляду справи повідомлялись своєчасно і належним чином, про причини неявки суду невідомо.

Суд ухвалив вважати можливим розглядати заяву про виправлення описки за відсутності сторін.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали заяви, суд прийшов до наступного висновку.

У відповідності до ч.1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 1 ст. 432 ЦПК України, суд, який видав виконавчий документ, може за заявою стягувача або боржника виправити помилку, допущену при його оформленні або видачі.

КЦС роз`яснив, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд зауважив, що не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. (постанова КЦС від 21.07.2020 у справі № 521/1074/17)

При цьому, не дозволяється під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема, змінювати висновки та мотиви судового рішення.

Як вбачається із заяви, заявник просить суд виправити описку в резолютивній частині рішення та, відповідно, у виконавчому листі, яка фактично змінює рішення суду в частині присуджених до стягнення аліментів.

На підставі викладеного, в задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду та у виконавчому листі, що є похідним від рішення суду, необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 247, 269 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду та у виконавчому листі у справі №642/615/18 - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Ленінський районний суд м.Харкова шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня її проголошення.

Головуючий