Справа № 308/7117/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 червня 2021 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя.

Дослідивши матеріали позовної заяви суд приходить до наступного висновку:

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана з порушенням вимог ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить суд розірвати шлюб між нею та відповідачем ОСОБА_2 , а також визнати за кожним із подружжя право власності на спільне майно подружжя.

При цьому в порушення вимог ч.4 ст. 177 ЦПК України, позивачем не додано до позовної заяви документів що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно ст. 1,2 до ЗУ «Про судовий збір» платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Судовий збір справляється: за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством; за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, заяви про скасування рішення третейського суду, заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду та заяви про перегляд судових рішень Верховним Судом України; а видачу судами документів; у разі ухвалення судового рішення, передбаченого цим Законом.

Відповідно до п.п. 1, 2 ч.2 ст. 4 вказаного Закону, за подання до суду позовної заяви

майнового характеру фізичною особою або фізичною особою підприємцем, ставка судового збору становитть 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно ч.3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» вказаної норми, за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем визначено суму судового збору та судових витрат які вона очікує понести та становить: 4408 грн., при цьому зазначає що буде визначений та сплачений в подальшому додатково.

Слід вказати на те, що ЗУ «Про судовий збір», а саме ст. 8 регулює питання щодо відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, проте відповідних клопотань позивачем не заявлено.

Позивачем визначено ціну позову, яка становить 350 000 грн. Однак, з доданих до позовної заяви документів не надається можливим встановити актуальну вартість спільного майна подружжя станом на день звернення із даним позовом до суду.

Відповідно до ч. 2 до ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи…

Згідно п.1 ч. 1ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна;

Згідно ч.ч.2,3 вказаної норми, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

У разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд з відповідною заявою. У разі зменшення розміру позовних вимог питання про повернення суми судового збору вирішується відповідно до закону.

Таким, чином вважаю, що у зв`язку із тим, що на даний час, точну ціну спільного майна подружжя встановити неможливо, розмір судового збору слід попередньо визначити відповідно до ЗУ «Про судовий збір», визначивши його розмірі 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Таким чином за подання до суду даного позову позивачу слід сплати судовий збір в сумі 908, 00 грн. за вимогу немайнового характеру - розірванян шлюбу, а також 11 350 грн. за вимогу майнового характеру щодо поділу спільного майна подружжя.

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів УК у м.Ужгороді/м.Ужгород/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38015610; Банк отримувача Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача UA0007493 ; Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Позивачем не долучено до справи Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно станом на день звернення до суду, що позбавляє суд можливості встановити кому саме належить спірне майно на день звернення до суду та наявність обтяжень на таке нерухоме майно. Відсутність вищевказаних даних може призвести до того, що будуть порушення права та інтересів інших осіб, які не залучені до справи як учасники по справі.

Дослідивши матеріали позовної заяви приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне дану позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з врахуванням вимог ст. 175,177 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст.175,185,260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя, залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху. Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош