У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 червня 2021 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Калініченко О.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності, витребування майна із чужого незаконного володіння, перевіривши виконання вимог статей 175, 177 ЦПК України, -

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 в якій позивач просить:

1. визнати за ним право власності на 1/6 частину квартири за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування; 2. витребувати з чужого незаконного володіння зазначену квартиру.

Вивченням матеріалів позовної заяви встановлено, що позовну заяву подано з порушенням вимог, викладених у ст. 175 ЦПК України, оскільки позовна заява не відповідає вимогам пунктів 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, згідно яких позовна заява повинна містити: - зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; - виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Так, в обґрунтування заявлених вимог заявник зазначає, що його мати - ОСОБА_3 була власницею 1/6 частини квартири, на яку він і просить визнати право власності в порядку спадкування після її смерті, так як є єдиним спадкоємцем, який прийняв спадщину, оскільки мати померлої - ОСОБА_4 відмовилася від прийняття спадщини. Інша частина квартири - 5/6 належала ОСОБА_5 яка уклала з ОСОБА_2 договір позики від 05.05.2010 року, та в предмет застави якого була передана зазначена квартира.

При цьому, позивачем позов пред`явлено до ОСОБА_2 , яка за змістом позовної заяви не є власником спірної квартири згідно постанови Верховного Суду від 23.05.2018 року, якою були скасовані рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 12.10.2015 року та Апеляційного суду м. Києві від 17.05.2016 року, а в задоволенні позову ОСОБА_2 про визнання права власності та зняття арешту з майна відмовлено.

До того ж, позивач просить визнати право власності у порядку спадкування, з чого вбачається, що відповідачами мають бути інші спадкоємці.

Щодо заявленої вимоги про витребування майна з чужого незаконного володіння на квартиру, то така вимога є неконкретною та позовна заява взагалі не містить виклад обставин в її обґрунтування, т. я. в позові не зазначено, які перешкоди вчиняються відповідачем, що порушують право позивача на 1/6 частину квартиру. Крім того, позивач ставить питання про витребування всіє квартири, однак не наводить правових підстав для такої вимоги.

Таким чином, позивачу слід викласти правові підстави для звернення з заявленою вимогою саме до відповідача ОСОБА_2 , оскільки з наведеного в позові обґрунтування не вбачається виникнення спору між сторонами та порушення прав позивача заявленим відповідачем.

Слід також звернути увагу, що у згідно з ч. 1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи. Так, до справи мають бути залучені треті особи, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху. Роз`яснити, що в разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Керуючись ст.ст. 175, 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності, витребування майна із чужого незаконного володіння залишити без руху.

Надати строк на усунення недоліків терміном п`ять днів з моменту отримання копії ухвали з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: