Іванівський районний суд Одеської області
Справа № 499/936/20
Провадження № 2/499/54/21
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

31 травня 2021 року смт. Іванівка

Іванівський районний суд Одеської області у складі головуючого судді Кравчука О.О., за участю секретаря судового засідання Кирилової С.Ф., розглянувши, в порядку загального позовного провадження, у залі суду, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Великобуялицької територіальної громади Березівського району Одеської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

1. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача такий.

12 жовтня 2020 року ОСОБА_1 (далі - також позивач) подала до суду позовну заяву до ОСОБА_2 (далі - також відповідач 1) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 (далі - також позовна заява).

09 квітня 2021 року позивач подала до суду змінену позовну заяву до відповідача 1, Великобуялицької територіальної громади (далі - також відповідач 2).

Позивач у позовній заяві зазначає таке: ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 (далі - також спадкодавець); позивач та спадкодавець перебували у зареєстрованому шлюбі з 17 листопада 1984 року по день його смерті; позивач займалася похованням спадкодавця; 20 серпня 2020 року вона знайшла правовстановлюючі документи на будинок АДРЕСА_1 (далі - також будинок), відповідно до яких Ѕ частина будинку належала спадкодавцю, а інша Ѕ частина матері спадкодавця ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 (далі - також ОСОБА_4 ); спадкодавець фактично прийняв спадщину після смерті його матері, однак оформити не встиг у зв`язку зі смертю; до 20 серпня 2020 року не була обізнана, що спадкодавець є власником будинку; спадкодавець заповіту не залишив; вона та відповідач 1 є спадкоємцями за законом після смерті спадкодавця; отримати свідоцтво про прийняття спадщини не може, оскільки нею з поважних причини пропущений шестимісячний строк звернення з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса.

Відповідачі 1, 2 не подали до суду відзив проти позову.

2. Мотиви проведення судового засідання за відсутності учасників справи такі.

12 травня 2021 року позивач подала до суду заяву в якій просила проводити розгляд справи без її участі.

09 квітня 2021 року відповідач 1 подала до суду заяву в якій зазначила, що не заперечує проти задоволення позовних вимог та просила розглядати справу у її відсутність.

19 квітня 2021 року та 13 травня 2021 року представник відповідача 2 подав до суду заяву в якій зазначив, що не заперечує проти надання позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та просив розглядати справу у його відсутність.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті (стаття 223 Цивільного процесуального кодексу України, далі - ЦПК).

Суд вважає можливим розглянути заяву за відсутності учасників справи, що не з`явилися до суду, оскільки сторони подали заяви про розгляд справи за їх відсутності.

Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності учасників справи, що не з`явилися до суду, оскільки вони належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, та подали до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності.

3. Процесуальні рішення та дії у справі такі.

04 грудня 2020 року постановлена ухвала про відкриття провадження у справі в порядку загального позовного провадження,й визначено дату, час і місце проведення підготовчого судового засідання для розгляду справи.

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 23 грудня 2020 року, постановленої без виходу до нарадчої кімнати, розгляд справи відкладено у зв`язку з встановленням карантинних обмежень.

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 20 січня 2021 року задоволене клопотання позивача та витребувані документи щодо заведення спадкової справи (далі - також ухвала від 20 січня 2021 року).

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 10 лютого 2021 року, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, розгляд справи відкладено у зв`язку з невиконанням ухвали від 20 січня 2021 року.

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 17 березня 2020 року закрите підготовче провадження, а справу призначено до судового розгляду по суті.

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 05 квітня 2021 року, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, розгляд справи відкладено за клопотанням позивача щодо необхідності залучення до участі у справі в якості відповідача Великобуялицьку територіальну громаду Березівського району Одеської області.

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 12 квітня 2021 року, за клопотанням позивача залучено до участі у справі Великобуялицьку територіальну громаду Березівського району Одеської області.

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 12 травня 2021 року, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, розгляд справи відкладено за клопотанням позивача для подачі додаткових доказів.

4. Фактичні обставини встановлені судом та зміст спірних правовідносин такі.

Постановою державного нотаріуса Суворовської державної нотаріальної контори у місті Одеса про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 15 вересня 2020 року позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з пропуском шестимісячного строку звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини (далі - постанова від 15 вересня 2020 року, а.с. 6).

З договору купівлі-продажу від 23 грудня 2004 року, що спадкодавець та ОСОБА_4 купили кожен у рівних частинах будинок (а.с. 7-8).

За копією свідоцтва про смерть спадкодавець помер від 17 березня 2016 року (а.с. 12).

З копії свідоцтва про укладення шлюбу вбачається, що позивач та спадкодавець 17 листопада 1984 року зареєстрували шлюб (а.с. 13).

У позивача та спадкодавця ІНФОРМАЦІЯ_4 народилася ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження, яка після укладення шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_2 » (а.с. 14, 15).

Спадкодавець проживав та був зареєстрований у будинку АДРЕСА_1 з 24 березня 2005 року до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується виданою відповідачем 2 довідкою №915/02-16 від 14 вересня 2020 року (а.с. 73).

ОСОБА_4 проживала та була зареєстрований у будинку АДРЕСА_1 з 24 березня 2005 року до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 , разом з нею проживав та був зареєстрований спадкодавець, що підтверджується виданою відповідачем 2 довідкою №914/02-16 від 14 вересня 2020 року, (а.с. 74).

12 травня 2021 року представник відповідача 2 подав до суду заяву в якій зазначив, що не заперечує проти надання позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 126).

Із спадкової справи вбачається, що інші особи не прийняли спадщину.

5. Норми права, які застосував суд такі.

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (частина 1 статті 1216 Цивільного кодексу України, далі - також ЦК).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (частина 1 статті 1217 ЦК).

Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця (частина 1 статті 1221 ЦК).

Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово (частина 1 статті 1258 ЦК).

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (частина 1 статті 1261 ЦК).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина 1 статті 1269 ЦК).

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 1 статті 1270 ЦК).

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (частина 2 статті 1272 ЦК).

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина 3 статті 1272 ЦК).

Якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину. Суд може визначити спадкоємцю, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Спадкоємець, якому за рішенням суду встановлено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, повинен у межах установленого судом строку прийняти спадщину шляхом подання нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідної заяви (пункти 3.15, 3.16, 3.17 глави 10 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5).

6. Мотиви застосування норм права такі.

Системний аналіз норм зазначених у пункті 5 мотивувальної частини цього рішення свідчить, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ необхідно перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які б могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Таким чином, аналіз статті 1272 ЦК та зміст постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» дає підстави для висновку, що питання пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини вирішується між спадкоємцями, а у разі відсутності таких між спадкоємцем та територіальною громадою в особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем прийняття спадщини.

Спадкоємець який пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, має право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Відповідачі не заперечують проти надання позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Отже, інші спадкоємці заяву про прийняття спадщини не подавали, а відповідач 2 надав письмову згоду на встановлення позивачу додаткового строку для звернення з заявою про прийняття спадщини.

7. Висновок суду такий.

З огляду на зазначене суд доходить до висновку, що позовну заяву належить задовольнити повністю.

Керуючись статтями 141, 259, 263-265 ЦПК, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрована у квартирі АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_2 ), Великобуялицької територіальної громади Березівського району Одеської області (ЄРДПОУ 04378416, місцезнаходження: будинок 114, по вулиці Преображенська, села Великий Буялик, Березівського району, Одеської області) про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, через Іванівський районний суд Одеської області протягом тридцяти днів з дня його складення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не було скасовано, набирає законної сили після розгляду апеляційної скарги.

Повне судове рішення складене 09 червня 2021 року.

СуддяО. О. Кравчук