Ухвала

07 червня 2021 року

м. Київ

справа № 758/10545/16-ц

провадження № 61-8416ск21

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Мартєва С. Ю. (суддя-доповідач), Стрільчука В. А., Фаловської І. М.

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 16 квітня 2021 року у справі за позовом Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Рід» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про спростування недостовірної інформації,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2016 року Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю «РІД» (далі - СГ ТОВ «РІД») звернулося до суду із позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та просило визнати недостовірною та такою, що завдає шкоди діловій репутації позивача інформацію, що міститься у направлених відповідачами листах посадовим особам, а також зобов`язати відповідачів спростувати інформацію таким способом, яким була поширена.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 25 липня 2018 року позов СГ ТОВ «РІД» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про спростування недостовірної інформації було залишено без розгляду.

У серпні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про ухвалення додаткового рішення про стягнення з позивача на її користь витрат на правничу допомогу у розмірі 18 000,00 грн.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 29 березня 2019 року відмовлено у задоволенні заяви про ухвалення додаткового рішення.

Постановою Київського апеляційного суду від 17 вересня 2019 року ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 29 березня 2019 року скасовано, справу направлено для подальшого розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 04 травня 2020 року у задоволенні заяви відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 14 липня 2020 року ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 04 травня 2020 року скасовано, направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Додатковим рішенням Подільського районного суду м. Києва від 02 грудня 2020 року заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення задоволено частково.

Стягнуто з СГ ТОВ «РІД» на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 804,60 грн.

В іншій частині вимог заяви відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 16 квітня 2021 року додаткове рішення Подільського районного суду м. Києва від 02 грудня 2020 року в частині відмови у стягненні витрат на професійну правничу допомогу скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення наступного змісту.

Заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення у справі за позовом СГ ТОВ «РІД» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про спростування недостовірної інформації задоволено частково.

Стягнуто з СГ ТОВ «РІД» на користь ОСОБА_1 понесені витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 9 760,00 грн.

У травні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою, в якій просила змінити постанову Київського апеляційного суду від 16 квітня 2021 року, посилаючись на порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права.

Положенням пункту 9 частини третьої статті 2 ЦПК України закріплено, що однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом.

Однак, таке право на касаційне оскарження не є абсолютним та безумовним, скаржник зобов`язаний обґрунтувати причини такого звернення, що дозволяють ініціювати проведення судового розгляду справи в третій раз.

Так, у положенні частини «с» статті 7 Рекомендацій № R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 07 лютого 1995 року, акцентується увага на тому, що скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини у справах Lavages Prestations Services v. France (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) та Brualla Gomez de la Torre v. Spain (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії) умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції.

Право заявника на апеляційний перегляд справи було забезпечено.

Всі мотивування особи, яка подає касаційну скаргу, вже були предметом розгляду в судах двох інстанцій і не потребують додаткового перегляду.

Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Малозначна справа як справа незначної складності є такою в силу своїх властивостей, тому незалежно від того визнавав її такою суд першої чи апеляційної інстанцій, ураховуючи, що частина шоста статті 19 ЦПК України розташована у розділі «Загальні положення» цього Кодексу, яка поширюється і на касаційне провадження, Верховний Суд вважає за можливе визнати цю справу малозначною.

При цьому суд дослідив та взяв до уваги предмет позову, складність справи, значення справи для сторін і суспільства.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню: судові рішення у малозначних та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Правила, запроваджені законодавцем щодо обмеження права на касаційне оскарження, відповідають Конституції України, відповідно до статті 129 якої основними засадами судочинства є, серед інших, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Згідно із пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Враховуючи, що судове рішення, яке оскаржене, прийняте у малозначній справі, а обставини, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, відсутні, тому у відкритті касаційного провадження у цій справі необхідно відмовити.

Керуючись статтею 129 Конституції України, статтями 19, 389, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 16 квітня 2021 року у справі за позовом Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Рід» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про спростування недостовірної інформації.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: С. Ю. Мартєв

В. А. Стрільчук

І. М. Фаловська