Дата документу 07.06.2021
Справа № 334/3823/21
Провадження № 2/334/2908/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 червня 2021 року місто Запоріжжя

Суддя Ленінського районного суду міста Запоріжжя Коломаренко К.А., вивчивши матеріали цивільної справи за позовною заявою Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення,

в с т а н о в и в:

01 червня 2021 до Ленінського районного суду міста Запоріжжя надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення, в якій позивач просить суд звернути стягнення на предмет іпотеки - квартиру загальною площею 61,6 кв. м., що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_1 в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором №SME0008529 від 19.02.2008, заборгованість - 28 687,64 долари США на користь Акціонерного товариства "Альфа-Банк" шляхом проведення прилюдних торгів згідно Закону України "Про виконавче провадження" за початковою ціною, встановленою на рівні не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на стадії оцінки майна, під час проведення виконавчих дій; зняти з реєстраційного обліку громадян - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , які зареєстровані за адресою АДРЕСА_1 ; стягнути з відповідачів судові витрати.

02.06.2021 справу передано до провадження судді Коломаренко К.А.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що позовна заява не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства України.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з ч. 1, 3 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175, 176 Цивільного процесуального кодексу України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява, повинна містити: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Разом з тим, позовна заява не містить даних про офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти позивача; не містить даних про реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України відповідача ОСОБА_1 , відомих номерів засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти відповідачів.

Крім того, в пункті 9 частини 1 статті 176 ЦПК передбачено, що ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам,- не нижче його балансової вартості.

У позовній заяві вказано ціну позову 787 627,76 грн. При цьому позивачем заявлено вимогу про звернення стягнення на предмет іпотеки квартиру загальною площею 61,6 кв. м., що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , в рахунок погашення за кредитним договором у сумі 28 687,64 дол. США. Тобто, позивач визначив ціну позову, виходячи з розміру заборгованості за кредитним договором, а не з вартості предмета іпотеки.

Верховний суд у постанові від 02 жовтня 2019 року у справі 307/23/18 зазначив, що наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову. Зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами ст.4 Закону України "Про судовий збір", виходячи із вартості заставного майна.

Всупереч вказаним вимогам, позивачами не визначено ціну позову, яка виражається вартістю майна, на яке просить звернути стягнення. Крім того, в позовній заяві та доданих до неї документах взагалі відсутні відомості про вартість заставного майна.

При цьому, суд позбавлений можливості самостійно визначити суму судового збору у порядку, встановленому ч.2 ст.176 ЦПК України, оскільки умовою застосування цієї норми є зазначення позивачем ціни позову, яка вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або неможливість встановити точну його ціну на день пред`явлення позову. Проте в даному випадку у суду відсутні підстави вважати, що визначена позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або на день подання позову неможливо встановити точну його ціну.

Також, відповідно до положень ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 82 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідно до положень ч. 2, 4, 5 ст. 95 Цивільного процесуального кодексу, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

До позовної заяви додано копії документів (зокрема розрахунку суми заборгованості), виготовлені настільки зменшеним шрифтом, що унеможливлює їх прочитання та здійснення судом належної оцінки таким доказам.

Крім того, позивачем в позовній заяві заявлені позовні вимоги про зняття з реєстраційного обліку громадян - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , які зареєстровані за адресою АДРЕСА_1 .

Разом з тим, в позовній заяві всупереч вимогам п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем не зазначено виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги щодо зняття відповідачів з реєстраційного обліку, натомість в позовній заяві міститься обгрутнування вимог щодо виселення мешканців з іпотечного майна.

Вказані недоліки позовної заяви перешкоджають прийняттю судом рішення про відкриття провадження у справі.

При цьому суд вважає, що при залишенні позовної заяви без руху, відсутнє порушення права позивача на доступ до суду, оскільки позивач не дотримався вимог ЦПК України при зверненні до суду.

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 259-261 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який становить п`ять днів з дня вручення копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі усунення недоліків у вказаний строк, позовна заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк, позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу зі всіма доданими документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Коломаренко К. А.