КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2021 року місто Київ

єдиний унікальний номер справи: 363/4126/20

провадження номер: 22-ц/824/475/2021

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - Верланова С.М. (суддя - доповідач),

суддів: Мережко М.В., Савченка С.І.,

за участю секретаря - Орел П.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Приходько Ірини Андріївни на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 03 листопада 2020 року у складі судді Котлярової І.Ю., у справі за позовом представника ОСОБА_1 - адвоката Приходько Ірини Андріївни до приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченка Івана Павловича, державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 про визнання недійсним результатів електронних торгів,

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2019 року представник ОСОБА_1 - адвокат Приходько І.А. звернулась до суду з позовом до приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченка І.П., державного підприємства «СЕТАМ» (далі - ДП «СЕТАМ»), ОСОБА_2 , у якому просила: визнати недійсними результатів електронних торгів, оформлених протоколом проведення електронних торгів № 505224 від 18 вересня 2020 року з реалізації нерухомого майна, що належало позивачу, а саме: житлового будинку з надвірними будівлями, площею 44,50 кв.м; земельної ділянки площею 0,2500 га, кадастровий номер :20:265:0026, з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд; земельної ділянки площею 0,0194 га, кадастровий номер :20:265:0027, з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 . Також представник позивача просила визнати недійсним акт про реалізацію предмета іпотеки від 16 жовтня 2020 року, виданий приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Голяченком І.П.

Разом з позовною заявою представник ОСОБА_1 - адвокат Приходько І.А. подала до суду заяву про забезпечення вказаного вище позову шляхом накладення арешту на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , земельну ділянку площею 0,2500 га з кадастровим номером :20:2650026, земельну ділянку площею 0,0194 га, з кадастровим номером :20:2650027, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

Заява про забезпечення позову мотивована тим, що на виконанні у приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченка І.П. знаходиться виконавче провадження № 60821830 про звернення стягнення на предмет іпотеки: житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , земельну ділянку площею 0,2500 га, кадастровий номер :20:2650026 та земельну ділянку площею 0,0194 га, кадастровий номер :20:2650027, що належать на праві власності ОСОБА_1 , шляхом продажу на прилюдних торгах за початковою ціною на рівні не нижче за звичайні ціни на цей вид нерухомого майна, визначеної на підставі оцінки суб`єкта оціночної діяльності, проведеної на стадії оцінки майна під час здійснення виконавчого провадження, врахунок погашення заборгованості перед публічним акціонерним товариством «УкрСиббанк» (далі - ПАТ «УкрСиббанк») за кредитним договором №0 від 26 грудня 2006 року у сумі 140 223 доларів США, що еквівалентно 3 593 903 грн 40 коп., та 775 191 грн 94 коп.

Зазначала, що 18 вересня 2020 року ДП «СЕТАМ» були проведенні електронні торги з продажу предмета іпотеки зі стартовою ціною 381 861 грн 20 коп. та складено протокол № 505224 від 06 жовтня 2020 року, згідно з яким переможцем торгів визначено ОСОБА_2 , а 16 жовтня 2020 року приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Голяченком І.П. складено акт про реалізацію предмета іпотеки.

Вважала, що результати електронних торгів порушують права позивача та охоронювані законом інтереси на продаж майна для забезпечення вимог кредиторів за ринковою ціною, оскільки реалізація майна проведена за ціною, яка є значно меншою від ринкової ціни вказаного об`єкту на дату продажу майна, що вплинуло на результати торгів (стартова ціна на майно була в рази меншою від реальної ринкової вартості). Крім того, зазначала, що відповідачами були допущені порушення процедури проведення торгів предмету іпотеки, а саме, не здійснено публікацію повідомлення про проведення прилюдних торгів, не повідомлено боржника про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну проваджу майна, а також з порушенням закону проведено уцінення майна. Тому вважала, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, тобто існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 03 листопада 2020 року у задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - адвоката Приходько І.А. про забезпечення позову - відмовлено.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що представником заявника не надано доказів на підтвердження вчинення третьою особою будь-яких дій, спрямованих на утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позовних вимог, а також не надано доказів, які б свідчили про наявність ризиків невиконання потенційного рішення суду, які наведені у заяві. Враховуючи наведені обставини та виходячи із наявності зв`язку між заходом забезпечення позову і предметом позовних вимог, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про забезпечення позову.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, представника ОСОБА_1 - адвокат Приходько І.А. подала апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення заяви, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладених в ухвалі суду першої інстанції, обставинам справи, порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції не звернув уваги на те, що у заяві про забезпечення позову заявником вказано, що оформлення результатів торгів шляхом складення акту призвело до унеможливлення відновлення порушених прав боржника як власника майна на продаж майна для забезпечення вимог кредиторів за ринковою ціною, оскільки реалізацію майна проведено за ціною, яка є значно меншою від ринкової ціни вказаного об`єкту на дату продажу майна, що вплинуло на результати торгів (стартова ціна на майно була в рази меншою від реальної ринкової вартості). У зв`язку з цим, заявник обґрунтовано вважав, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, тобто існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, оскільки ОСОБА_2 набув спірне майно у власність та може вільно ним розпоряджатися на власний розсуд. Вказує, що на момент постановлення оскаржуваної ухвали наявні у справі докази свідчать про дійсне існування між сторонами спору, а надані заявником документи щодо отримання ОСОБА_2 акта про реалізацію предмета іпотеки свідчать про існування у нього можливості, як у одноособового власника, вільно на власний розсуд розпоряджатись майном. Однак суд першої інстанції вказаним доводам оцінки не надав.

Приватний виконавець виконавчого округу Київської області Голяченко І.П. подав відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначає, що заява про забезпечення позову не містила посилання на беззаперечні мотиви, за якими позивач вважає, що захист його прав, свобод та інтересів буде неможливим без вжиття відповідних заходів і для їх відновлення необхідно буде докласти зусиль та витрат. Також у заяві не зазначено у чому полягає значимість таких зусиль і наскільки значні витрати будуть позивачем при цьому понесені. Позивач не довів, що його права та інтереси можуть бути порушені внаслідок невжиття заходів забезпечення позову та яким чином невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, ухваленого за результатами розгляду справи. Водночас, суд першої інстанції здійснив оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів, з`ясував співмірність виду забезпечення позову, який просила застосувати представник заявника, позовним вимогам. Тому вважає, що суд обґрунтовано відмовив у задоволенні заяви про забезпечення позову. Просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Інші учасники справи не скористались своїм правом на подання до суду відзиву на апеляційну скаргу, своїх заперечень щодо змісту і вимог апеляційної скарги до апеляційного суду не направили.

Згідно з ч.3 ст.360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Відповідно до положень ч.ч.1,2 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, які з`явилися в судове засідання, вивчивши матеріали справи та перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, враховуючи доводи, наведені у відзиві на апеляційну скаргу, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення з таких підстав.

З матеріалів справи вбачається, що рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 05 травня 2016 року задоволено позов публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» (далі - ПАТ «УкрСиббанк») та в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_1 за кредитним договором №0 від 26 грудня 2006 року у сумі 140 223 доларів США 36 центів, що еквівалентно 3 593 903 грн 40 коп., та у сумі 775 191 грн 94 коп. звернуто стягнення на предмет іпотеки за договором іпотеки №41321 від 26 грудня 2006 року, а саме: житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; земельну ділянку площею 0,2500 га, кадастровий номер :20:2650026 з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку та земельну ділянку площею 0,0194 га, кадастровий номер :20:2650027 з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, які розташовані за тією ж адресою та належать на праві власності ОСОБА_1 , шляхом продажу на прилюдних торгах за початковою ціною на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид нерухомого майна, визначеної на підставі оцінки суб`єкта оціночної діяльності, проведеної на стадії оцінки майна під час здійснення виконавчого провадження.

На виконання вказаного рішення суду 14 червня 2016 року Вишгородським районним судом Київської області видано виконавчий лист №363/156/16-ц.

Постановами приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченка І.П. від 06 грудня 2019 року відкрито виконавче провадження №60821830 з виконання виконавчого листа №363/156/16-ц, виданого 14 червня 2016 року Вишгородським районним судом Київської області та накладено арешт на майно боржника, а саме: житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; земельну ділянку площею 0,2500 га, кадастровий номер :20:2650026 з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку та земельну ділянку площею 0,0194 га, кадастровий номер :20:2650027 з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, які розташовані за вказаною вище адресою.

03 березня 2020 рокуприватним виконавцем виконавчого округу Київської області Голяченком І.П. в рамках виконавчого провадження передано вказане майно на реалізацію ДП «СЕТАМ».

Згідно з протоколом проведення електронних торгів від 06 жовтня 2020 року № 505224 з реалізації предмета іпотеки: житловий будинок з надвірними будівлями, площею 44,5 кв.м, земельна ділянка площею 0,2500 га, кадастровий номер :20:2650026 та земельна ділянка площею 0,0194 га, кадастровий номер :20:2650027, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 ,який затверджений ДП «СЕТАМ», указане майно продано ОСОБА_2 за ціною 541 230 грн 99 коп.

16 жовтня 2020 року приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Голяченком І.П. складено акт про реалізацію предмета іпотеки.

Відповідно до ч.1 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно з ч.2 ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Положеннями ст.150 ЦПК України встановлені види забезпечення позову. Одним із видів такого забезпечення є накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб (п.1 ч.1 ст.150 ЦПК України).

Згідно з ч.3 ст.150 ЦПК України визначено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до ч.ч.6-7 ст.153 ЦПК України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам (пункт 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову»).

При оцінці зазначеної співмірності, слід ураховувати безпосередній зв`язок заяви про забезпечення позову з предметом позову, співвідношення заявленій вимозі, необхідність вжиття забезпечувальних заходів їхній меті.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Обгрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі в разі невжиття заходів забезпечення позову. Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та що невжиття заходів забезпечення позову призведене до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер.

Відмовляючи у задоволенні заяви про забезпечення позову, суд першої інстанції правильно виходив із того, що представник ОСОБА_1 - адвокат Приходько І.А. не обгрунтувала у чому полягають об`єктивні ризики невиконання чи утруднення виконання майбутнього можливого рішення суду у справі про визнання недійсними електронних торгів, з огляду на те, що спірне нерухоме майно було передано ПАТ «УкрСиббанк» в іпотеку за договором іпотеки від 26 грудня 2006 року, який ОСОБА_1 не оскаржував, а також того, що зазначене майно вже було реалізоване на електронних торгах (протокол від 06 жовтня 2020 року № 505224), переможцем яких є ОСОБА_2 .

Також судом вірно враховано, що, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки заявника, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

По справі встановлено, що реалізація нерухомого майна, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , здійснено на виконання рішення Вишгородського районного суду Київської області від 05 травня 2016 року, на підставі якого 14 червня 2016 року судом видано виконавчий лист №363/156/16-ц, згідно з яким в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_1 за кредитним договором №0 від 26 грудня 2006 року у сумі 140 223 доларів США 36 центів, що еквівалентно 3 593 903 грн 40 коп., та у сумі 775 191 грн 94 коп. звернуто стягнення на предмет іпотеки за договором іпотеки №41321 від 26 грудня 2006 року, а саме: житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; земельну ділянку площею 0,2500 га, кадастровий номер :20:2650026 з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку та земельну ділянку площею 0,0194 га, кадастровий номер :20:2650027 з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, які розташовані за тією ж адресою та належать на праві власності ОСОБА_1 , шляхом продажу на прилюдних торгах за початковою ціною на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид нерухомого майна, визначеної на підставі оцінки суб`єкта оціночної діяльності, проведеної на стадії оцінки майна під час здійснення виконавчого провадження.

Згідно зі ст.129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.

Накладення арешту на реалізоване 06 жовтня 2020 року нерухоме майно, що належало позивачу, після складання акту про реалізацію предмета іпотеки від 16 жовтня 2020 року порушує права ПАТ «УкрСиббанк», як стягувача у виконавчому провадженні, та права ОСОБА_2 , як переможця електронних торгів.

Тому доводи апеляційної скарги про те, що оформлення результатів торгів шляхом складення акту призвело до унеможливлення відновлення порушених прав боржника як власника майна на продаж майна для забезпечення вимог кредиторів за ринковою ціною, оскільки реалізацію майна проведено за ціною, яка є значно меншою від ринкової ціни вказаного об`єкту на дату продажу майна, що вплинуло на результати торгів, не заслуговують на увагу з наведених вище підстав.

Отже, враховуючи наведені вище вимоги закону та встановлені обставини справи, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Інші доводи та обставини, на які посилається заявник в апеляційній скарзі, також не спростовують висновків суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення заяви про забезпечення позову.

Відповідно до ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції є законною і обґрунтованою, а тому цю ухвалу відповідно до ст.375 ЦПК України необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення, оскільки доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Керуючись ст.ст.374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Приходько Ірини Андріївни - залишити без задоволення.

Ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 03 листопада 2020 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий

Судді: