КУЙБИШЕВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 319/956/20
Провадження №2/319/22/2021
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 червня 2021 року смт Більмак

Куйбишевський районний суд Запорізької області у складі головуючого судді Валігурського Г.Ю.,

при секретарі судового засідання Костенко А.В.,

за участю:

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у смт Більмак в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа відділ державної реєстрації актів цивільного стану по Більмацькому та Розівському районах Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про виключення відомостей про батька дитини з актового запису,

в с т а н о в и в:

I. Зміст позовних вимог

ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 (далі відповідач), яким просив виключити відомості про нього, як батька дитини з актового запису №155 від 28.12.2019, зробленого відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Більмацькому та Розівському районах Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), про народження ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .

II. Позиція позивача

В обґрунтування позову позивач зазначає, що з 28.12.2019, на підставі його з ОСОБА_3 заяви, відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Більмацькому та Розівському районах Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) складено актовий запис № 155 про народження ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 . У відомостях про батьків дитини зазначено: батько ОСОБА_1 , мати ОСОБА_3 . У момент народження та реєстрації дитини позивач у шлюбі не перебував та не знав, що він не є біологічним батьком ОСОБА_4 . В травні 2020 року візуально виявив схожість дитини з колишнім чоловіком ОСОБА_3 , яка в розмові з позивачем також підтвердила, що дитина ОСОБА_4 народжена від її колишнього чоловіка, з яким вона проживала без реєстрації шлюбу.

Позовні вимоги заявлені на підставі ст. ст. 122, 124, 125, 126, 127 СКУкраїни.

В судовому засіданні позивач та його представник підтримали позовні вимоги в повному обсязі з підстав викладених у позовній заяві, просили їх задовольнити.

ІІІ. Заперечення відповідача

Відповідач не скористалася правом на подання суду письмового відзиву на позов, яке їй було роз`яснено ухвалою від 20.11.2020 року. У підготовчому засіданні 19.01.2021 висловлювала заперечення проти позовних вимог, зазначаючи, що саме позивач є батьком дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідач, належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення з штриховим ідентифікатором 062, в судове засідання 08.06.2021 не прибула, заяв та клопотань не подавала.

IV. Пояснення третьої особи

Третя особа не скористалась правом надати до суду письмові пояснення щодо позову, яке було їй роз`яснено ухвалою від 20.11.2020 року, подала клопотання в якому просила розглянути справу без участі її представника, проти задоволення позовних вимог не заперечувала.

V. Процесуальні дії у справі

Ухвалою від 20.11.2020 відкрито провадження у справі, в залученні Олександрівського районного у місті Запоріжжі відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) до участі у справі в якості третьої особи відмовлено, постановлено справу розглядати в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

Ухвалою від 15.01.2021 постановлено розгляд справи проводити в режимі відеоконференції з Орджонікідзевським районним судом м. Запоріжжя.

Ухвалою від 19.01.2021 призначено у справі судово-генетичну експертизу, на вирішення якої поставлено питання: чи є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , біологічним батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ?, провадження у справі зупинено на час проведення експертизи, встановлено строк для проведення експертизи до 19.03.2021.

Від експертної установи 17.03.2021 надійшов лист №02.2-05/3445, яким ухвала суду повернута без виконання, оскільки ОСОБА_3 з дитиною ОСОБА_4 двічі не з`явилась на відбір зразків біологічного матеріалу, а з`являвся лише ОСОБА_1 .

Ухвалою від 26.03.2021 провадження у справі відновлено, підготовче засідання призначено на 13.04.2021.

13.04.2021 судом, без виходу до нарадчої кімнати, шляхом занесення секретарем судового засідання до протоколу судового засідання, відкладено підготовче засідання до 20.05.2021 за клопотанням позивача.

Ухвалою від 20.05.2021 підготовче провадження закрито та призначено справу до судового розгляду по суті на 08.06.21.

VІ. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого повторно 03.11.2020 Олександрівським районним у місті Запоріжжі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), ІНФОРМАЦІЯ_1 народилася ОСОБА_4 . У графі «Батьки» у вказаному свідоцтві зазначені: батько ОСОБА_1 , мати ОСОБА_3 .

20.10.2020 позивач звернувся до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану по Більмацькому та Розівському районах Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) та до Олександрівського районного відділу у м. Запоріжжя державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) з заявами в яких просив повідомити (роз`яснити) яким чином, без звернення до суду та отримання документів генетичної експертизи, можливо внести зміни до актового запису та свідоцтва про народження ОСОБА_4 у графі «батько», якщо відсутній спір, що він не є батьком.

Олександрівським районним у місті Запоріжжі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) листом №745/17.1-05.06-86 від 04.11.2020 роз`яснено позивачу, що відомості про батька в актовому записі про народження ОСОБА_4 були внесені за спільною заявою позивача з матір`ю дитини ОСОБА_3 про визнання батьківства. Державна реєстрація народження дитини проведена на підставі ст. 126 Сімейного кодексу України. Те, що позивач заявляє, що не є батьком цієї дитини є оспорюванням батьківства та можливе виключно в судовому порядку, в зв`язку з чим, рекомендовано позивачу звернутись до суду.

VІІ. Норми права, які застосував суд

Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї (ч. 8 ст. 7 СК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 125 СК України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: за заявою матері та батька дитини; за рішенням суду.

Частиною 1 ст. 126 СК України передбачено, що походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 статті 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття.

ЄСПЛ зазначив у справі « ОСОБА_5 », що у відповідності до ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод під час розгляду скарги про встановлення батьківства суди мають приділяти особливу увагу інтересам конкретної дитини («Jevremovic v. Serbia», заява № 3150/05, пункт 109, рішення ЄСПЛ від 17.05.2007).

VIІІ. Оцінка суду

Між сторонами виникли правовідносини, які регулюються нормами Сімейного кодексу України.

Позивач зазначаючи, що він не визнає себе біологічним батьком дитини ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом.

Тлумачення ст. 136 СК України свідчить, що підставою для оспорювання батьківства є невідповідність встановленого батьківства факту біологічного походження. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, записаною батьком і дитиною, суд постановляє рішення про виключення відомостей з актового запису про народження дитини.

Доводити відсутність кровного споріднення з дитиною можливо будь-якими допустимими доказами, у тому числі висновками судово-медичної, біологічної чи генетичної експертиз.

Експертиза призначена ухвалою від 19.01.2021 не була проведена у зв`язку з тим, що ОСОБА_3 з дитиною ОСОБА_4 двічі не з`являлись до експертної установи для відбору зразків біологічного матеріалу.

Відповідач в підготовчому засіданні надавала пояснення, що не зможе прибути до експертної установи у зв`язку з відсутністю коштів на дорогу.

Суд не приймає до уваги вказане твердження відповідача, оскільки позивачем надано доказ перерахування відповідачу грошових коштів в сумі 200 грн для оплати проїзду з Більмака до Запоріжжя, а саме дублікат квитанції № Р24А994989019С96051 від 26.02.2021.

Таким чином ОСОБА_3 ухилилась від проходження експертизи, яка могла б із значним ступенем вірогідності підтвердити, чи спростувати наявність кровного споріднення між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 .

Наведені обставини доводять недобросовісність процесуальної поведінки відповідача, що знайшло прояв у невиконанні ухвали суду від 19.01.2021, якою останню було зобов`язано з`явитися з дочкою ОСОБА_4 до експертної установи у визначений експертом час, з метою відбору необхідних зразків для проведення судово-генетичної експертизи.

Крім того, про необхідність відповідачу з дитиною з`явитись до експертної установи у конкретний час та дату суд повідомляв відповідача листом від 17.02.2021 (отримане відповідачем 23.02.2021 (а.с.74, 75).

Позивач зазначає, що протягом спільного проживання відповідач не повідомляла його про те, що він не є біологічним батьком дитини, тобто в момент реєстрації дитини він не міг знати та не знав, що не є її біологічним батьком.

Таким чином, під час розгляду справи встановлено, що ОСОБА_1 вважаючи себе батьком дитини, подав про це відповідну заяву до органу РАЦСу, проте на момент подачі даної заяви не знав, що він не є біологічним батьком.

Зазначений факт також підтверджується тим, що в ході розгляду справи позивач просив призначити судово-генетичну експертизу, проте вказана експертиза не була проведена, у зв`язку з ухиленням відповідача від явки разом із дитиною до експертної установи для відібрання біологічних матеріалів.

Вищезазначені обставини є обґрунтованою підставою для виключення з актового запису про народження відомостей про батьківство дитини.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 29.07.20 по справі № 551/574/18 (провадження № 61-4066 св 19).

Законодавством передбачено певні обов`язки батьків щодо їх дитини, а також необхідність приймати судові рішення з урахуванням найкращих інтересів дитини, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, інших осіб.

Встановлення батьківства належним чином гарантує інтереси дитини щодо встановлення її походження.

Висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Калачова проти Росії» від 07.05.2009, заява № 3451/05).

Згідно з ч. 4, п. п. 3-5 ч. 5 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

У ч. 1 ст. 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Нез`явлення відповідача разом із дитиною до експертної установи для відібрання біологічних матеріалів для проведення судово-генетичної експертизи свідчить про її небажання отримати точні висновки щодо походження дитини на спростування доводів позивача про оспорювання батьківства.

При цьому судом вжито належних процесуальних заходів з метою проведення судово-генетичної експертизи та забезпечення участі відповідача разом із дитиною у її проведенні.

Відповідач не довела наявність поважних підстав, які перешкоджали їй з`явитися разом із дитиною до експертної установи для забору відповідних зразків дитини. Вказані дії та бездіяльність відповідача призвели до неможливості проведення експертизи.

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 25.08.2020 у справі №478/690/18 (провадження № 61-18333 св 19); від 09.09.2020 у справі № 277/836/16-ц, (провадження № 61-48029 св 18).

ІХ. Висновок суду

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частинами 2, 3 ст. 77 ЦПК України встановлено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Згідно із ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною четвертою статті 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Оскільки відповідач ухилилася від явки разом із дитиною до експертної установи для відібрання біологічних матеріалів для проведення судово-генетичної експертизи, не надала суду достатні та достовірні докази того, що позивач в момент реєстрації себе батьком дитини знав, що не є батьком дитини, суд надавши оцінку усім доказам в сукупності, заслухавши пояснення учасників справи, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи, приходить до висновку, про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 81, 263-265, 268 ЦПК України,суд

у х в а л и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа відділ державної реєстрації актів цивільного стану по Більмацькому та Розівському районах Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про виключення відомостей про батька дитини з актового запису, задовольнити в повному обсязі.

Виключити з актового запису про народження дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за номером 155, що складений 28 грудня 2019 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Більмацькому та Розівському районах Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), відомості про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, як батька дитини.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції. До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційну скаргу може бути подано до Запорізького апеляційного суду через Куйбишевський районний суд Запорізької області.

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , адреса фактичного проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ).

Відповідач: ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса місця проживання: АДРЕСА_3 , паспорт серії НОМЕР_3 , виданий 22.09.2005 року Куйбишевським РВ УМВС України в Запорізькій області).

Третя особа: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану по Більмацькому та Розівському районах Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) (адреса місця знаходження: 71001, вул. Центральна, 56, смт Більмак Запорізької області, ).

Повне судове рішення складено "09" червня 2021 року.

Суддя Г.Ю. Валігурський