Справа № 308/7147/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 червня 2021 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Балаж Марини Василівни, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до відповідача Приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Балаж Марини Василівни, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Дослідивши матеріали позовної заяви суд приходить до наступного висновку:

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана з порушенням вимог ст. ст.175,177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст.175ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що відповідачем по справі заявлено Приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Балаж Марину Василівну.

Позивач, зазначає, що вона зверталася до вказаного нотаріуса, яка і роз`яснила їй про неможливість оформлення прийняття спадщини у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини, та рекомендувала звернутися до суду для встановлення додаткового строку, для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до відповідно до положень частини 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивачем у справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини виступає спадкоємець, який пропустив такий строк. Належними відповідачами є спадкоємці, які прийняли спадщину і заперечують проти подання позивачем заяви про прийняття спадщини після спливу встановленого строку.

Так, згідно з ч. 2 ст. 1272 ЦК за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Верховний Суд у постанові від 3 жовтня 2018 р. (судова справа 2516/1356/12-ц, провадження № 61-28938св18) наголосив, що позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину.

При цьому пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову. Так, спадкоємцеві було відмовлено у задоволенні позову про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, пред`явленого до органу місцевого самоврядування, за наявності іншого спадкоємця (постанова Верховного Суду від 3 червня 2020 р., судова справа № 297/2591/14-ц, провадження № 61-13025св18).

У Постанові Верховного Суду від 15 липня 2020 року зазначено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Окрім того слід зазначити, що відповідно до п. 18 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7, у справах про спадкування нотаріуси не є заінтересованими особами і не повинні залучатися до участі у справі.

Таким чином позивачу необхідно вказати належного відповідача (відповідачів) за даним позовом, з урахуванням наведеного вище.

Окрім того, до позовної заяви позивачем не додано письмової відмови нотаріуса щодо неможливості оформлення прийняття нею спадщини. При цьому ОСОБА_1 , зазначає, що вона зверталася до нотаріуса та що їй було роз`яснено неможливість оформлення прийняття спадщини у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини, та рекомендовувала звернутися до суду для встановлення додаткового строку, для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно ч.5 до ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Крім того, позивачем вказано ОСОБА_1 , при цьому просить про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_2 . Позов підписано ОСОБА_2 . До матеріалів позов додано копія заповіт на імя ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Копії свідоцтва про народження не надано, копії паспорту позивача не надано.

З урахуванням наведеного позивачу слід усунути вказані розбіжності в позовній заяві в частині зазначення анкетних даних позивача.

Дослідивши матеріали позовної заяви приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне дану позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з врахуванням вимог ст. 175,177 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст.175,185,260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Балаж Марини Василівни, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху. Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош