У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.06.2021 року смт Оржиця

Оржицький районний суд Полтавської області в складі: головуючого судді Грузман Т.В., за участі секретаря судового засідання Степаненко Л.М., розглянувши у відкритому судовому засіданнів залі суду в смт Оржиця Полтавської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася 12.04.2021 року до Оржицького районного суду Полтавської області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою суду від 19.04.2021 року відкрито провадження у справі. Розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження.

В судове засідання учасники справи не з`явилися.

При цьому, представник позивача повторно не з`явився в судове засідання, будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, заяв про відкладення судового засідання не надходило.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, суд вважає за можливе провести її розгляд без проведення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає положенням ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи прийшов до наступного висновку.

В судові засідання 17 травня 2021 року та 08 червня 2021 року позивач та представник позивача адвокат Верпета В.О. не з`явилися, будучи повідомленими належним чином у встановленому законом порядку, про що свідчать зворотні рекомендовані повідомлення та розписки про отримання судових повісток.

Жодних клопотань та заяв про відкладення судового засідання до суду не надходило.

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу і їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Неявку позивача та його представника в судові засідання та не повідомлення про причини неявки, суд вважає зловживанням своїми правами і не виконанням своїх процесуальних обов`язків. Сторона позивача не цікавиться ходом розгляду даної справи, її неявка перешкоджає суду повно і всебічно з`ясувати обставини і розглядати справу по суті.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне позовну заяву залишити без розгляду.

На підставі вищенаведеного та керуючись ст. 44, 247, 257, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду, одночасно роз`яснивши право повторного звернення до суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Полтавського апеляційного суду. До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Грузман Т.В.