Справа № 939/1246/21
УХВАЛА

08 червня 2021 рокусмт Бородянка

Суддя Бородянського районного суду Київської області Герасименко М.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , подану через представника адвоката Українця М.П., до ОСОБА_2 , Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Бригантина-2» про визнання недійсним договору,

ВСТАНОВИВ:

03 червня 2021 року ОСОБА_1 , через представника адвоката Українця М.П., звернулася до суду з вказаним позовом, просила визнати недійсним договір про спільну пайову участь у будівництві житлового будинку, укладений 13 березня 2020 року між Обслуговуючим кооперативом «ЖБК «Бригантина-2» та ОСОБА_2 на нерухоме майно квартиру АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У позовній заяві позивачка просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у даній справі.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору встановлена в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908 грн).

Згідно з частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, Закон України «Про судовий збір» чітко визначає випадки у яких стороні може бути відстрочено сплату судового збору. При цьому, положеннями ч. 3 ст. 2 ЦПК України визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом.

У п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», роз`яснено, що відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

З аналізу вищевказаних правових норм вбачається, що відстрочення або розстрочення сплати судового збору може мати місце за наявності виключних обставин та за наявності клопотання.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Частиною першою статті 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Отже, чинним законодавством визначено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки сплати судового збору. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

На підтвердження підстав для відстрочення сплати судового збору позивачкою надано посвідчення № НОМЕР_1 . Проте, зазначене посвідчення не відображає майнового стану останньої, а лише вказує на те, що позивачка є членом багатодітної сім`ї.

Оскільки позивачкою не надано належних та допустимих доказів на підтвердження незадовільного майнового стану, заявлене клопотання про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню.

Отже, у разі незадовільного майнового стану, позивачці необхідно повторно заявити клопотання про відстрочення сплати судового збору з наданням доказів, які свідчать про майновий стан останньої або сплатити судовий збір у встановлених порядку і розмірі, а у разі наявності підстав для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, надати відповідні документи.

Враховуючи викладене, позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачці час для усунення недоліків.

Керуючись ст.185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 , подану через представника адвоката Українця М.П., до ОСОБА_2 , Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Бригантина-2» про визнання недійсним договору залишити без руху.

Надати позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня отримання нею копії ухвали.

СуддяМ. Герасименко