Справа № 211/2339/21
Провадження № 2/211/1866/21
У Х В А Л А

іменем України

07 червня 2021 року суддя Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Папарига В.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл спільного майна подружжя, -

встановив:

позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про розподіл спільного майна подружжя.

При вирішенні питання щодо відкриття провадження суд встановив, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статті 175 ЦПК України.

25.05.2021 ухвалою суду позовну заяву було залишено без руху, запропоновано усунути недоліки протягом 10 днів з дня вручення ухвали. Підставами для залишення позовної заяви без руху, судом було зазначено наступне.

-позивачем не зазначена ціна позову (п. 3 ч. 3 ст. 175), при цьому суд зазначає, що відповідно до положень п.п. 2, 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову у позовах про визнання права власності на майно визначається вартістю цього майна та у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна;

-позивачем не зазначено зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні (п. 4 ч. 3 ст. 175). Так, зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду (наприклад, визнати право власності, стягнути суму боргу, тощо), при цьому, по суті, зміст позовних вимог - є відображенням прохальної частини позовної заяви. Між тим, позовна заява подана без додержання вимог зазначених норм, у зв`язку з чим, позивачу в прохальній частині позовної заяви необхідно конкретно та чітко викласти зміст позовних вимог.

-позивачем не зазначено доказів на підтвердження обставин, викладених у тексті позову (п. 5 ч. 3 ст. 175), так само як не надано доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (ч. 5 ст. 177). Між тим, суд також зауважує, що згідно позовних вимог, позивач просить суд здійснити поділ іншого майна, проте не конкретизує якого саме, яким чином належить поділити майно між сторонами у справі та не надає доказів існування такого майна.

Разом з тим, згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з абз. 4 ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021рік» з 01.01.2021 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розмірі 2270 гривні.

Однак позивачем до матеріалів позовної заяви не долучено доказів сплати судового збору.

04.06.2021 до суду подано уточнений позов. Однак, у встановлений судом строк, суд вважає, що позивачем недоліки було усунуто не в повному обсязі, а саме: позивачем не зазначено зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні (п. 4 ч. 3 ст. 175). Так, зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду (наприклад, визнати право власності, стягнути суму боргу, тощо), при цьому, по суті, зміст позовних вимог - є відображенням прохальної частини позовної заяви. Між тим, позовна заява подана без додержання вимог зазначених норм, у зв`язку з чим, позивачу в прохальній частині позовної заяви необхідно конкретно та чітко викласти зміст позовних вимог. Крім того не сплачений судовий збір, не надано доказів наявності підстав для звільнення від сплати, у зв`язку зі скрутним матеріальним становищем.

Разом з тим, пред`являючи позов про поділ майна подружжя, позивач зазначає, що він звільнений від сплати судового збору, як ветеран війни учасник бойових дій.

Однак з цією позицією позивача суд не погоджується, з огляду на наступне.

На учасників бойових дій розповсюджується дія Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», який визначає статус зокрема і учасників бойових дій та гарантії їх соціального захисту.

Статтею 12 вказаного Закону визначено пільги учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, а пунктом 18ч. 1 цієї статті учасникам бойових дій надано пільгу зі сплати податків, зборів, мита та інших платежів до бюджету відповідно до податкового та митного законодавства.

Відповідно до частини першої статті 133 Цивільного процесуального кодексу України, судовий збір є складовою судових витрат.

За загальними правилами цивільного судочинства (статті 133, 141, 356, 392 ЦПК України) судовий збір належить до судових витрат, які несуть суди усіх рівнів, коли розглядають позовну заяву, апеляційну, касаційну скарги.

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір - це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

Відповідно до частини другої статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Таким спеціальним законом є Закон України від 8 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір».

Пунктом 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» визначено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільнені учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

При цьому згідно із п. 8 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» визначено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільнені особи з інвалідністю внаслідок Другої світової війни та сім`ї воїнів (партизанів), які загинули чи пропали безвісти, і прирівняні до них у встановленому порядку особи.

Дана норма закону визначена без вказівки на «у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав».

Системний та логічний аналіз указаних норм закону свідчить про те, що ветерани війни - учасники бойових дій звільнені від сплати судового збору лише у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав як учасників бойових дій, тобто порушенням гарантій їх соціального захисту, передбачених Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Дана справа про поділ майна подружжя не є справою, яка пов`язана з порушенням гарантій соціального захисту ОСОБА_1 як учасника ветерана війни - бойових дій, оскільки спір виник стосовно сімейний правовідносин.

Відповідно до ст. 185 ч. 3 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, суд повертає позивачу позовну заяву з доданими до неї матеріалами.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя -

постановив:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл спільного майна подружжя, вважати не поданою і повернути позивачу.

Одночасно суд роз`яснює, що відповідно до ч. 7 ст.185ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: В. А. Папарига