cправа № 752/8747/20
провадження №: 2/752/2257/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.05.2021 року суддя Голосіївського районного суду міста Києва Мазур Ю.Ю., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Теплопостачсервіс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, -

В С Т А Н О В И В :

У травні 2020 позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Теплопостачсервіс» в особі представника звернулось з позовом до суду про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальної послуги з централізованого опалення у розмірі 32129,12 грн, суму інфляційних витрат, нарахованих позивачем на суму заборгованості за житлово-комунальну послугу за централізоване опалення у розмірі 361,10 грн, суму 3% річних, нарахованих позивачем на суму заборгованості за житлово-комунальну послугу за централізоване опалення у розмірі 184,14 грн., суму інфляційних витрат, нарахованих позивачем на суму заборгованості за житлово-комунальну послугу за централізоване постачання гарячої води у розмірі 8601,64 грн, суму 3% річних, нарахованих позивачем на суму заборгованості за житлово-комунальну послугу за централізоване постачання гарячої води у розмірі 2585,86 грн, суму судового збору.

В обґрунтування позову вказано, що відповідач є споживачем послуг з централізованого опалення та гарячої води, які постачає ТОВ «Теплопостачсервіс», проте своє зобов`язання з оплати послуг центрального опалення та постачання гарячої води відповідач виконує неналежним чином. Так, станом на січень 2020 заборгованість з оплати послуг центрального опалення та постачання гарячої води складає 40730,76 грн - за централізоване опалення і за постачання гарячої води.

Посилаючись на те, що у зв`язку із неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань перед ТОВ «Теплопостачсервіс» у споживача утворилася заборгованість з оплати послуг, позивач просив стягнути з відповідача заборгованість з оплати послуг центрального опалення та постачання гарячої води.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 19.05.2020 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду у спрощеному позовному провадженні без виклику сторін.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 19.05.2020 року, у справі відкрито провадження та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Згідно ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ч. 8 ст. 279 ЦПК України, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Положеннями ст. 174 ЦПК України визначено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Відповідно до ст.ст. 174, 178 ЦПК України, представник відповідача скористався своїм правом та направив до суду відзив на позовну заяву, із викладенням заперечень проти неї. У відзиві зазначив, що у квартирі позивача лічильники знаходяться у повністю справному стані та в межах повіркового періоду. Крім того, позивач належним чином повідомляла відповідачу показники лічильників. Неодноразово позивач зверталась із заявами до відповідача про проведення перерахунку плати за надані послуги за договором відповідно до показників лічильника, проте відповідач в порушення умов договору необґрунтовано не брав до уваги показники лічильника та здійснював нарахування плати за послуги, які ОСОБА_1 не отримувала. Окрім того, представник відповідача зазначив, що частина вимог, які становлять предмет позовних вимог заявлена з пропуском строку позовної давності.

Враховуючи наведене, суд вирішує справу за наявними матеріалами, що передбачено ч. 8 ст. 178 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до частини першої ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до абзацу 10 частини першої ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи у забезпеченні холодною та гарячою водою, водовідведенням, газо- та електропостачанням, опаленням, а також вивезення побутових відходів у порядку, встановленому законодавством.

Положеннями ст. 15 ЦК України, визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Судом встановлено, що відповідач є виконавцем послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води, та надає зазначені послуги в тому числі, і відповідачу за адресою будинок АДРЕСА_1 .

ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_2 , що підтверджується свідоцтвом про право власності, індексний номер: НОМЕР_2 від 11.11.2015 та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень та є споживачем житлово-комунальних послуг.

З 01.07.2014 позивач є виконавцем послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води, та надає зазначені послуги в тому числі і відповідачу, та нараховує плату за них, а також формує і надає споживачам рахунки на оплату комунальних послуг, згідно затверджених уповноваженими органами тарифів.

Між сторонами по справі укладено договір № 50/2/597 від 27.04.2017 «Про надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води» за адресою: АДРЕСА_3 , в якому погодили всі істотні умови, в тому числі про предмет договору та про порядок оплати за спожиті житлово-комунальні послуги, зокрема: за предметом договору - виконавець зобов`язався надавати споживачу послуги з централізованого опалення і постачання гарячої води, в споживач зобов`язався своєчасно оплачувати надані послуги у строки та на умовах, передбачених договором; за порядком оплати послуг - календарний місяць і щомісячну оплату сторони визначили, як розрахунковий період і систему оплати послуг, згідно яких платежі за отримані послуги споживач вносить не пізніше 20 числа місяця, наступного за розрахунковим.

Пунктом 4 вказаного договору зазначені дані щодо встановлених у квартирі лічильників гарячої води. Так, зокрема зазначено, що у квартирі встановлені: Лічильник ГВП «ЛК-15» № 47279338 та «ЛК-15» № 4732497, які 08.09.2019 були змінені на нові лічильники: марки «Gross» № 07 та № 02.

Відносно лічильників ГВП «ЛК-15» № 47279338 та «ЛК-15» № 4732497 була проведена процедура повірки, що підтверджується свідоцтвом про проведення повірки від 30.07.2019.

Відповідно до частини другої статті 28 Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність" (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці через міжповірочні інтервали, порядок встановлення яких визначається нормативно-правовим актом центрального органу виконавчої влади у сфері метрології. Підприємства, організації та фізичні особи зобов`язані своєчасно (з урахуванням установлених міжповірочних інтервалів) подавати засоби вимірювальної техніки на повірку.

Частиною третьою статті 28 зазначеного Закону встановлено, що порядок подання фізичними особами, що не є суб`єктами підприємницької діяльності, - власниками засобів вимірювальної техніки (результатами вимірювань якими використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб електричну і теплову енергію, газ і воду) на періодичну повірку цих засобів та оплати за роботи, пов`язані з повіркою, встановлюються Кабінетом Міністрів України. Періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) зазначених засобів вимірювальної техніки здійснюються за рахунок підприємств і організацій, які надають послуги з електро-, тепло-, газо- і водопостачання.

28.09.2017 згідно акту від 28.09.2017 було встановлено та введено в експлуатацію лічильник теплової енергії типу «Ultraheat T230» № 69258621.

Пунктом 7 договору встановлено, що плата за надані послуги за наявності засобів обліку гарячої води і теплової енергії справляється за їх показниками згідно з п.п. 10-13 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання гарячої води, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 630 від 21.07.2005.

Пунктом 9 договору, передбачено, що показання лічильників знімаються представником виконавця або іншими особами, які уповноважені на вчинення цих дій виконавцем один раз на місяць та споживачем.

Листами від 18.10.2018, 05.09.2019, 27.01.2020 відповідач зверталась до позивача із заявами про проведення перерахунку плати за надані послуги за договором відповідно до показників лічильника.

Представник позивача зазначає, що значна частина вимог, які становлять предмет позовних вимог заявлена з пропуском позовної давності.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем надано довідку про нарахування та сплату коштів за централізоване опалення та гаряче водопостачання за період з 11.11.2015 по 21.01.2020 від 03.03.2020 № 50/2-597Т, в якій відсутні будь-які дані про фактичну отриману кількість кубометрів гарячої води та теплової енергії, їх поточну вартість на момент тримання та відповідні розрахунки.

Відповідно до ст.256 ЦК України - позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутись до суду з вимогою про захист свого цивільного праву або інтересу, який встановлюється тривалістю у три роки.

Відповідно до ч.2 ст.261 ЦК України, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалась або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

Частиною 2 ст.264 ЦК України визначено, що позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач.

Статею 267 ЦК України передбачено, що якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту.

Суд вважає, що позивачем пропущено строк позовної давності за вимогами про стягнення заборгованості за період з листопада 2015 року по січень 2017 року.

Порядок надання комунальних послуг, права та відповідальність споживачів і виконавців цих послуг регламентується Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630 (далі - Правила № 630).

Пунктами 9, 30, 32 Правил № 630 передбачено, що квартирні засоби обліку води і теплової енергії беруться виконавцем на абонентський облік, а їх періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) проводяться за рахунок виконавця, до обов`язків якого входить контроль міжповіркових інтервалів, повірка квартирних засобів обліку, їх обслуговування та ремонт, у той час як обов`язком споживача є своєчасна оплата наданих послуг за цінами і тарифами, встановленими згідно з вимогами законодавства.

У пункті 10 Правил № 630 вказано, що справляння плати за нормативами (нормами) споживання за наявності квартирних засобів обліку без урахування їх показань не допускається, за винятком випадків, передбачених абзацом п`ятим пункту 16 цих Правил. Виконавець і споживач не мають права відмовлятися від врахування показань засобів обліку.

Заборгованість за централізоване опалення та гаряче водопостачання виникла у ОСОБА_1 у зв`язку з нарахуванням їй оплати за послуги згідно з діючими нормативами споживання, а не за показаннями засобів обліку, що суперечить пункту 10 Правил № 630.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 29.04.2020 у справі № 521/6670/18.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що відсутні підстави для задоволення позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «Теплопостачсервіс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг.

Розподіляючи судові витрати суд керується положеннями ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 263-265 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Теплопостачсервіс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Голосіївський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано, або після перегляду рішення в апеляційному порядку, якщо його не скасовано.

Суддя Ю.Ю. Мазур