Справа № 386/793/20
Провадження № 2/386/41/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2021 року смт. Голованівськ

Голованівський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Шкамерда К. С.

з участю: секретаря судового засідання Максютенко О.О.,

позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що в с.Грузьке Голованівського району Кіровоградської області проживала спадкодавець - ОСОБА_2 , яка мала спадкове майно, а саме: земельну ділянку (пай) кадастровий №:02:000:0409 розміром 2,54 га., яка розташована на території Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла. За життя покійна склала заповіт , яким заповіла все належне майно. Він як спадкоємець за заповітом звернувся до нотаріуса для оформлення спадкового майна, але нотаріус пояснив, що пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини. Строк прийняття спадщини він пропустив у зв?язку з тим, що тільки 01.06.2020р. дізнався в Грузькій сільській раді, що ОСОБА_2 склала на нього заповіт. Та того ж дня йому в сільській раді видали довідку №215 де зазначено, що ОСОБА_2 склала заповіт. Посилаючись на ст.ст. 1261, 1269, 1270, 1272 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), позивач просив визначити йому додатковий строк тривалістю 3 місяці для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 24.09.2020р. в даній справі відкрито провадження, визначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено до підготовчого засідання.

03.11.2020р. ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судовому засіданні позивач заявлені вимоги підтримв повністю та просить їх задовольнити та пояснив, що дублікат заповіту отримав у Грузькій сільській раді в 2018 році, оформленням спадщини не займався, оскільки не мав грошових коштів. Потім переїхав до іншого місця проживання та не знав де знаходяться документи.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, до суду надійшла заява від сільського голови Копієвського В., в якій просить справу розглядати в його відсутність, проти задоволення позову не заперечує.

Дослідивши письмові докази, суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Грузьке Голованівського району Кіровоградської області померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 28 липня 2015 року виконавчим комітетом Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області (а.с. 5).

На день смерті ОСОБА_2 належала земельна ділянка площею 2,54 га, яка розташована на території Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області, що підтверджується Державним актом на право приватної власності на землю серії ІІ-КР №027409 від 06.07.2001 р. (а.с.6).

Як вбачається з довідки Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області від 01.06.2020р. за №215, ОСОБА_2 була зареєстрована та проживала з 1948 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 в житловому будинку по АДРЕСА_1 , згідно запису по господарської книги №8 за 2010-2015рр. Заповіт від імені померлої посвідчувався виконкомом Грузької сільської ради 26.07.2006р. за №15. Дублікат заповіту видано виконкомом Грузької сільської ради 12.01.2018р. за №1 (а.с.7).

26 липня 2006 року ОСОБА_2 заповіла ОСОБА_1 усе майно і взагалі, що їй буде належати на день смерті і на що вона за законом матиме право, що підтверджується копією дублікату заповіту, посвідченого 26.07.2006р. секретарем Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області (а.с. 8).

Згідно повідомлення приватного нотаріуса Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренка Вадима Володимировича від 12.06.2020р., позивачу роз`яснено, що він пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 та роз`яснено право звернутись до суду про поновлення такого строку (а.с. 9).

Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) на ім?я ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у спадковому реєстрі інформація відсутня, (а.с.22).

Частиною першою ст. 1269 ЦК України, встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Згідно з пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» суд, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування, тобто при визначенні поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути довідки медичних установ про стан здоров`я та проходження курсу лікування, довідки про перебування особи у відрядженні чи за межами України, інші довідки, акти, листування, що містять відомості щодо обставин, які перешкоджали зверненню спадкоємця до нотаріальної контори в строки, встановлені ст. 1270 ЦК України.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд має досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року N 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин в даній справі суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 12.02.2018 по справі №712/656/15-ц та від 19.11.2019 по справі №317/3039/18-ц.

У постанові від 19.11.2019р. по справі №317/3039/18-ц Касаційний цивільний суд Верховного Суду зазначив, що особа вважається такою, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних, якщо вона не є родичем спадкодавця, мешкала у іншому населеному пункті, будь-яких відносин із спадкодавцем не підтримувала та не знала про складений на її ім`я заповіт.

У постанові від 12.02.2018р. по справі 712/656/15-ц Касаційний цивільний суд Верховного Суду зазначив, що якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував право на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Також у постанові від 13.05.2019р. у справі № 639/2082/17 Верховний Суд зазначив, що суд має враховувати тривалість пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ч. 2 ст. 78, ст. 79 ЦПК України).

При цьому, згідно з ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Згідно вимог статті 89 ЦПК України, суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Основного Закону України.

Оцінюючи доводи позивача про поважність причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини, суд приходить до висновку про відсутність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Дослідивши надані докази, суд приходить до висновку про те, що позивач ОСОБА_1 пропустив строк подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , не з поважних причин.

Як вбачається із позовної заяви, строк подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 позивач пропустив в зв?язку з тим, що 01.06.2020р. дізнався в Грузькій сільській раді Голованівського району, що ОСОБА_2 склала на нього заповіт, який посвідчений 26.07.2006р. виконавчим комітетом Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області.

Однак, відповідно до копії дублікату заповіту, який посвідчений 26.07.2006р. виконавчим комітетом Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області, секретарем виконавчого комітету Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області Туз Г.В., 12.01.2018р. ОСОБА_1 видано дублікат заповіту замість втраченого про що в судовому засіданні підтвердив і сам ОСОБА_1 (а.с.8).

Враховуючи тривалість пропуску строку для прийняття спадщини, що становить понад 2 роки, а також встановлені обставини, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову, у зв`язку з відсутністю у позивача поважних причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 . Відсутність грошових коштів на оформлення спадщини не може бути поважною причиною щодо поновлення строку подачі заяви про прийняття спадщини.

З наведених підстав, суд дійшов до висновку про відмову у задоволенні позову в повному обсязі.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи відмову в задоволенні позову, судові витрати зі сплати позивачем судового збору , покладаються на позивача.

Підстави для допущення до негайного виконання судового рішення та для скасування заходів забезпечення позову відсутні.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4-5, 12-13, 76-89, 141, 258-259, 263-265 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

В задоволені позову ОСОБА_1 до Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Місце реєстрації позивача ОСОБА_1 : АДРЕСА_2 .

Місце знаходження відповідача Грузької сільської ради Голованівського району: вул. Центральна, буд. №12, с. Грузьке Голованівського району Кіровоградської області, поштовий індекс 26526.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Голованівський районний суд Кіровоградської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено та підписано суддею 01.02.2021 р.

Суддя: Шкамерда К. С.