ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«07» червня 2021 року

м. Харків

справа № 613/1281/19

провадження № 22ц/818/3539/21

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Бурлака І.В. (суддя-доповідач),

суддів - Кругової С.С., Хорошевського О.М.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідачі - Товариство з обмеженою відповідальністю «Агро-Технолоджи», державний реєстратор Павлівської сільської ради Богодухівського району Харківської області Заяц М.М.

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро-Технолоджи» на ухвалу Богодухівського районного суду Харківської області від 03 березня 2020 року в складі судді Шалімова Д.В.

в с т а н о в и в:

У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро-Технолоджи» про витребування майна з чужого незаконного володіння, у якому просив скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 43178986 від 25 вересня 2018 року, прийняте приватним нотаріусом Богодухівського районного нотаріального округу Харченко Т.П., скасувати свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, якщо прилюдні торги не відбулись, серія та номер № 830 від 21 вересня 2018 року, видане приватним нотаріусом Богодухівського районного нотаріального округу Харченко Т.П., витребувати від Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро-Технолоджи» на його користь нерухоме майно нежитлові будівлі та споруди загальною площею 3700,2 кв м, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 08; вирішити питання щодо судових витрат.

Ухвалою Богодухівського районного суду Харківської області від 22 жовтня 2019 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання; відповідачу запропоновано подати відзив на позов у строк до 18 листопада 2019 року.

У грудні 2019 року ОСОБА_1 подав до суду заяву про зміну предмета позову та залучення співвідповідача у справі, у якій просив доповнити заявлені позовні вимоги новими, а саме: визнати протиправними дії державного реєстратора Павлівської сільської ради Богодухівського району Харківської області Зайця М.М. щодо скасування помилкової операції із заявою, скасування помилкового рішення, видалення запису про право власності, як помилкового шляхом внесення запису від 18 квітня 2018 року № 11347347 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис від 18 квітня 2018 року № 11347347, вчинений державним реєстратором Павлівської сільської ради Богодухівського району Харківської області Зайцем М.М.; залучити до участі у справі в якості співвідповідача державного реєстратора Павлівської сільської ради Богодухівського району Харківської області Зайця М.М.

Протокольно, із занесенням до журналу судового засідання від 29 січня 2020 року залучено до матеріалів справи уточнені позовні вимоги та залучено до участі у справі як співвідповідача державного реєстратора Павлівської сільської ради Богодухівського району Харківської області Зайця М. М.

У лютому 2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Агро-Технолоджи» звернувся до суду із зустрічними позовними вимогами до ОСОБА_1 , державного реєстратора Павлівської сільської ради Богодухівського району Харківського області Зайця М.М. про визнання недійсними рішень, у якому просив визнати недійсними рішення загальних зборів учасників Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Братеницьке», оформлене протоколом від 05 квітня 2018 року № 2-04-2018 та акт прийому-передачі майна від 05 квітня 2018 року; вирішити питання щодо судових витрат.

Ухвалою Богодухівського районного суду Харківської області від 03 березня 2020 року відмовлено Товариству з обмеженою відповідальністю «Агро-Технолоджи» у прийнятті зустрічної позовної заяви; копію ухвали разом з зустрічним позовом повернуто заявнику.

Не погодившись із ухвалою суду Товариство з обмеженою відповідальністю «Агро-Технолоджи» подав апеляційну скаргу, в якій просив ухвалу суду скасувати та прийняти його зустрічний позов до спільного розгляду з первісним позовом.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції, постановляючи ухвалу, не звернув увагу на те, що, враховуючи подану ОСОБА_1 заяву про зміну предмету позову та залучення співвідповідача, строк для подання зустрічного позову товариством не порушено. Вважав, що зустрічний позов безпосередньо пов`язаний з первісним, оскільки позовні вимоги ОСОБА_1 ґрунтуються на протиправному рішенні загальних зборів учасників Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Братеницьке», оформленому протоколом від 05 квітня 2018 року та складеному на його підставі акті прийому-передачі майна від 05 квітня 2018 року, які є предметом оскарження у зустрічному позові. Оскаржуваний протокол приймався ОСОБА_1 як учасником товариства. Акт приймання-передачі майна також оформлено на ОСОБА_1 як фізичну особу. Отже, зустрічний позов обґрунтовано наявністю спору між Товариством з обмеженою відповідальністю «Агро-Технолоджи» та ОСОБА_1 як фізичною особою. Задоволення зустрічного позову виключає можливість задоволення первісного позову.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 31 березня 2020 року апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро-Технолоджи» на ухвалу Богодухівського районного суду Харківської області від 03 березня 2020 року повернуто заявнику.

Постановою Верховного Суду від 24 березня 2021 року касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро-Технолоджи» задоволено, ухвалу Харківського апеляційного суду від 31 березня 2020 року скасовано, справу направлено до суду апеляційної інстанції для вирішення питання про відкриття провадження у справі. В постанові зазначено, що оскільки судом першої інстанції повернуто зустрічну позовну заяву Товариству з обмеженою відповідальністю «Агро-Технолоджи» на підставі пункту 6 частини 1 статті 353 ЦПК України вона може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Відзивів на апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції від учасників справи не надходлио.

Частиною 13 статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно частини 2 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Аналізуючи наведені норми права, судова колегія вважає за необхідне розглянути справу в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Судова колегія, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро-Технолоджи» необхідно залишити без задоволення, ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

Відмовляючи у прийнятті зустрічного позову та повертаючи його заявнику суд першої інстанції виходив з того, що зустрічний позов подано з порушенням встановленого законом строку, а також, що первісний та зустрічний позови не є взаємопов`язаними та виникають з різних правовідносин.

Відповідно до статті 49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Зокрема, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Зустрічний позов дозволяє розглянути в одному процесі вимоги обох сторін, що дає можливість заощадити час і сприяє більш швидкому захисту їхніх прав та інтересів, а також запобігає можливості винесення суперечливих і взаємовиключних судових рішень у цивільній справі.

Відповідно до частин першої, другої статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Аналіз наведеної норми права свідчить, що право відповідача подати до позивача зустрічний позов для його спільного розгляду з первісним позовом не є абсолютним. Зазначене право може бути реалізовано за умови дотримання загальних правил подання позовів, а також правил пред`явлення зустрічних позовів, встановлених процесуальним законодавством.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах. Вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Частиною третьою статті 194 ЦПК України встановлено, що зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику.

Матеріали справи свідчать про те, що у вересні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро-Технолоджи» про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги ОСОБА_1 посилався на те, що 05 квітня 2018 року загальними зборами учасників Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Братеницьке» прийнято рішення, оформлене протоколом, про виведення його зі складу учасників товариства з виплатою йому вкладу шляхом передання у власність нерухомого майна нежитлових будівель та споруд загальною площею 3700,2 кв м, за адресою: АДРЕСА_1 . На виконання рішення 05 квітня 2018 року підписано акт приймання-передачі вказаного майна. 12 квітня 2018 року за ним зареєстровано право власності на це майно. Проте, наступного дня державним реєстратором Павлівської сільської ради Богодухівського району Харківської області Зайцем М.М. скасовано реєстраційну дію з реєстрації об`єкта нерухомого майна за ним як помилкову. У подальшому спірне нерухоме майно арештоване приватним виконавцем та передано для продажу на електронних торгах. Оскільки майно не продано з третіх торгів, приватним виконавцем винесено постанову про передачу його стягувачеві Товариству з обмеженою відповідальністю «Агро-Технолоджи», яким 21 вересня 2018 року отримано свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, якщо вони не відбулись, та за яким зареєстровано право власності на зазначене нерухоме майно. У зв`язку з викладеним, вважаючи свої права порушеними ОСОБА_1 просив витребувати спірне нерухоме майно на його користь, скасувавши рішення про державну реєстрацію права власності на це майно за відповідачем та видане йому свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, якщо прилюдні торги не відбулись.

Поданий у лютому 2020 року зустрічний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро-Технолоджи» до ОСОБА_1 , державного реєстратора Павлівської сільської ради Богодухівського району Харківського області Зайця М.М. обґрунтовано тим, що рішення загальних зборів учасників Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Братеницьке», оформлене протоколом від 05 квітня 2018 року № 2-04-2018, та складений на його підставі акт прийому-передачі майна від 05 квітня 2018 року, якими ОСОБА_1 намагався вивести майно з власності товариства, прийняті після відкриття виконавчого провадження за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро-Технолоджи» та накладення арешту на майно, суперечать вимогам чинного законодавства та порушують його права та інтереси як стягувача.

Вимогами частини 1 статті 193 ЦПК України передбачено, що від повідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Частиною сьомою статті 178 ЦПК України передбачено, що відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Як вбачається з ухвали Богодухівського районного суду Харківської області від 22 жовтня 2019 року про відкриття провадження у справі, відповідачу встановлено строк для подання відзиву до 18 листопада 2019 року. Відповідач отримав копію позовної заяви та ухвалу про відкриття провадження у справі 29 жовтня 2019 року та 18 листопада 2019 року подав відзив на позовну заяву.

Однак, зустрічний позов відповідачем подано лише у лютому 2020 року та він не порушував питання про поновлення пропущеного строку на його подання. Відповідачем взагалі не зазначено у зустрічному позові жодних поважних причин пропуску цього строку, а також не надано відповідних доказів, які б свідчили про поважність причин пропуску такого строку.

Посилання товариства на те, що, враховуючи подану ОСОБА_1 заяву про зміну предмету позову та залучення співвідповідача, строк для подання зустрічного позову товариством не порушено не можуть бути взяті до уваги, оскільки у заяві про зміну предмету позову ОСОБА_1 не зазначено нових підстав позову, обставин, на яких ґрунтуються його вимоги. У своєму первісному позові ОСОБА_1 посилався на рішення загальних зборів учасників Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Братеницьке» від 05 квітня 2018 року про виведення його зі складу учасників товариства з виплатою йому вкладу шляхом передання у власність нерухомого майна та відповідний акт прийому-передачі майна, які оскаржує відповідач у зустрічному позові. Ці обставини відомі відповідачу ще зі змісту первісного позову та в подальшому не змінювались ОСОБА_1 у заяві про зміну предмету позову. Ознайомившись зі змістом первісного позову, зокрема, його підставами, відповідач мав можливість подати зустрічний позов про оскарження відповідного рішення у встановлений строк. Однак, таким правом не скористався та поважних причин пропуску строку на подання зустрічного позову не навів.

Доводи апеляційної скарги щодо того, що зустрічний позов безпосередньо пов`язаний з первісним, оскільки позовні вимоги ОСОБА_1 ґрунтуються на протиправному рішенні загальних зборів учасників Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Братеницьке», оформленому протоколом від 05 квітня 2018 року та складеному на його підставі акті прийому-передачі майна від 05 квітня 2018 року, які є предметом оскарження у зустрічному позові судовою колегією не приймаються, оскільки первісні та зустрічні вимоги випливають з різних за своєю правовою природою правовідносин.

Предметом спору за первісним позовом ОСОБА_1 є захист його права власності на нерухоме майно шляхом скасування рішень державного реєстратора, виданого нотаріусом свідоцтва та витребування спірного майна на його користь.

Натомість, предметом зустрічного позову є оскарження рішення загальних зборів учасників юридичної особи Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Братеницьке» та складеного на його підставі акту приймання-передачі майна. Хоча Товариство з обмеженою відповідальністю «Агро-Технолоджи» і зазначає у своєму зустрічному позові відповідачами ОСОБА_1 як фізичну особу та державного реєстратора, однак з підстав зустрічного позову вбачається, що фактично спір виник між Товариством з обмеженою відповідальністю «Агро-Технолоджи» та Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю «Братеницьке», оскільки оскаржується рішення загальних зборів його учасників.

Таким чином, зустрічний позов не взаємопов`язаний з первісним позовом. Підстави і предмет позовів є різними. Спільний їх розгляд в одному провадженні є недоцільним, адже одночасний розгляд таких позовних вимог значно розширює коло обставин, які підлягають доказуванню, що може призвести до необхідності залучення нових учасників процесу, порушення строків розгляду справи.

Посилання відповідача на те, що задоволення зустрічного позову виключає можливість задоволення первісного позову, не можуть бути взяті до уваги, оскільки це не єдина умова прийняття зустрічного позову.

Отже, судом першої інстанції обґрунтовано повернуто зустрічну позовну заяву.

При цьому, відповідач не позбавлений права на звернення до суду з вимогами в загальному порядку. Його процесуальні права не порушені.

Враховуючи викладене, судова колегія дійшла висновку, що ухвалу суду першої інстанції постановлено з додержанням норм процесуального права, та підстав для її зміни або скасування не вбачається.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Підстави для розподілу судового збору судом апеляційної інстанції відсутні.

Керуючись ст. ст. 367, 368, п. 1. ч. 1 ст. 374, ст. ст. 375, 381- 384, 389 ЦПК України

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро-Технолоджи» - залишити без задоволення.

Ухвалу Богодухівського районного суду Харківської області від 03 березня 2020 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня набрання законної сили.

Головуючий І.В. Бурлака

Судді С.С. Кругова

О.М. Хорошевський

Повний текст постанови складено 07 червня 2021 року.