Провадження № 2-з/643/134/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2021 року м. Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Кононенко Т.О. розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 , адвоката Колісниченка А.С. про забезпечення позову до подання позовної заяви до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 про зміну зобов`язання за договором позики

встановив:

08.06.2021 року до суду надійшла заява від представника позивача по справі - ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа : ОСОБА_4 про зміну зобов`язання за договором позики - шляхом заборони відчуження будь-яким способом квартири за адресою : АДРЕСА_1 та заборонити будь-яким державним реєстраторам Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, чи іншим особам, уповноваженим вчиняти реєстраційні дії у вказаних реєстрах вчиняти будь-які дії щодо квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.06.2021 року, заяву передано в провадження судді Кононенко Т.О.

Вивчивши заяву про забезпечення позову та додані до неї документи, суд приходить висновку про відмову в її задоволені з наступних підстав.

Частинами 1,2 ст. 149 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно ч.3 ст.150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути спів мірними із заявленими позивачем вимогами.

Пунктом 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22.12.2006 року роз`яснено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Таким чином, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

Умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвіднесення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони вчиняти певні дії.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Вказана позиція викладена у Постанові Верховного суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 25.09.2019 року по справі №320/3560/18.

Обґрунтування необхідності забезпечення позову полягає в доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про забезпечення позову. Окрім того, особа, яка подала заяву про забезпечення позову повинна довести адекватність засобу забезпечення позову.

В заяві про забезпечення позову представник позивача посилається на те, що невжиття заходів забезпечення позову може ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду та здійснити ефективний захист прав позивача .

З наданої суду в якості доказів інформаційної довідки з державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 03.06.2021 року, яка була долучена в якості доказів до заяви вбачається, що на квартиру за адресою: : АДРЕСА_1 , яка належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , вже накладені такі обтяження: арешт майна - приватним виконавцем Ярмоленко О.В.; Київським районним судом м. Харкова заборона відчуження на Ѕ частину квартири АДРЕСА_2 ; Московським районним судом м. Харкова - заборона відчуження квартири АДРЕСА_2 , що належить на праві власості ОСОБА_6 , ОСОБА_4 .

Крім того, Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 19.05.2021 року, за заявою про забезпечення позову ОСОБА_1 , було зупинене стягнення на підставі виконавчого напису нотаріуса № 349, про звернення стягнення на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 .

Заявник не довів намірів відповідачів відчужити спірне майно або чинити перешкоди у виконанні рішення суду, оскільки Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 19.05.2021 року, за заявою про забезпечення позову ОСОБА_1 , було зупинене стягнення на підставі виконавчого напису нотаріуса № 349, про звернення стягнення на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 .

Посилання в заяві про можливість відчуження спірної квартири на користь третіх осіб без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для її задоволення.

Отже, ознайомившись з наданими суду матеріалами справи, суд вважає, що заява про забезпечення позову задоволенню не підлягає, оскільки позивачем не надано доказів щодо реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, та таких підстав судом не встановлено.

Крім того, представник заявника у заяві про забезпечення позову до подачі позовної заяви не навів мотивів, яким чином невжиття заходу забезпечення позову, який він просить застосувати, утруднить або зробить неможливим виконання рішення суду у разі задоволення позову з яким він має намір звернутися до суду.

Саме лише посилання в заяві про забезпечення позову на потенційну можливість того, що невжиття відповідних заходів може утруднити чи унеможливити виконання рішення суду без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення заяви про забезпечення позову.

Співмірність під час вжиття заходів забезпечення позову передбачає врахування судом співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Таким чином, заявлені заходи забезпечення позову, не співмірні із заявленими позовними вимогами,з якими позивач має намір звернутися до суду, які не носять майнового характеру.

На підставі викладеного та керуючись ст. 149-153, 260 ЦПК України, -

ухвалив:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 , адвоката Колісниченка А.С. про забезпечення позову до подання позовної заяви до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа : ОСОБА_4 про зміну зобов`язання за договором позики - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала суд унабирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Суддя Т.О. Кононенко