Іванівський районний суд Одеської області
Справа № 499/794/20
Провадження № 2/499/40/21
У Х В А Л А

про залишення клопотання без розгляду

31 травня 2021 року смт.Іванівка

Іванівський районний суд Одеської області у складі головуючого судді Кравчука О.О., за участю секретаря судового засідання Кирилової С.Ф., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в порядку загального позовного провадження, у залі суду цивільну справу за позовною заявою Приватного сільськогосподарського підприємства «Дружба» до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні орендованою земельною ділянкою,

В С Т А Н О В И В:

1. Суть питання, що вирішується ухвалою таке.

09 вересня 2020 року ОСОБА_2 (далі - також представник) в інтересах Приватного сільськогосподарського підприємства «Дружба» подав до суду позовну заяву до ОСОБА_1 (далі - також відповідач), в якій просить усунути перешкоди в користування орендованою земельною ділянкою (далі - також позовна заява), яка розташована на території Коноплянської сільської ради Іванівського району Одеської області, кадастровий номер :01:003:0225 (далі - також земельна ділянка).

09 лютого 2021 року представник відповідача ОСОБА_3 (далі - також представник відповідача) подала до суду клопотання про зупинення провадження у справі (далі - також клопотання від 09 лютого 2021 року).

У клопотанні представник відповідача зазначає, таке: відповідач подала до Іванівського районного суду Одеської області позовну заяву до позивача про розірвання договору оренди земельної ділянки по справі №499/779/18 (далі - також справа №499/779/18); рішенням Іванівського районного суду Одеської області від 24 вересня 2019 року, яке не набрало законної сили, у задоволенні вимог за позовом відмовлено (далі - також рішення від 24 вересня 2019 року); ухвалою Одеського апеляційного суду від 08 листопада 2019 року відкрито апеляційне провадження; справа №499/779/18 не розглянута, а її вирішення пов`язане з розглядом цієї справи, тому представник відповідача просить зупинити провадження за позовною заявою до вирішення справи Одеським апеляційним судом.

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 05 квітня 2021 року відмовлено у задоволенні клопотання від 09 лютого 2021 року (далі - також ухвала від 05 квітня 2021 року, а.с. 99-101).

28 травня 2021 представник відповідача повторно подала до суду клопотання про зупинення провадження у справі, яке за змістом тотожне тексту клопотання від 09 лютого 2021 року, тобто без зазначення інших підстав або нових обставин (далі - також клопотання).

Суд вирішує питання щодо залишення клопотання без розгляду.

2. Суд, з приводу неявки в судове засідання сторін, зазначає таке.

31 травня 2021 року представник позивача подав до суду заяву в якій просив залишити клопотання представника відповідача без розгляду, оскільки аналогічне клопотання вже розглядалося судом, та проводити розгляд справи без його участі.

Відповідач, представник відповідача до судового засідання не з`явилися, про причини своєї неявки суд не повідомили, заяв та клопотань до суду не подавали, хоча повідомлені належним чином про час, дату та місце розгляду справи, що підтверджується телефонограмою.

3. Мотиви, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу такі.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України, далі - також ЦПК).

Неприпустимість зловживання процесуальними правами є основною засадою (принципом) цивільного судочинства (пункт 11 частини 3 статті 2 ЦПК).

Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо (частина 1 статті 11 ЦПК).

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина 1, 2, 3, 4 статті 12 ЦПК).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини 2 статті 43 ЦПК).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина 1 статті 44 ЦПК).

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення (пункт 1 частини 2 статті 44 ЦПК).

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина 3 статті 44 ЦПК).

Виходячи з системного аналізу статей 2, 11, 12? 43, 44 ЦПК під зловживанням процесуальними правами слід розуміти: форму умисних, недобросовісних, несумлінних дій учасників цивільного процесу, що знаходить своє вираження у вчиненні дій, неспівмірних з наслідками, до яких вони можуть призвести; порушення умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав, які робляться лише з видимістю реалізації таких прав, що спричиняє обмеження можливості реалізації або порушення прав інших учасників у справі; перешкоджанні діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справи; необґрунтованому перевантаженні роботи суду.

Суд відмічає, що основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються на зовні законній юридичній підставі. Механізм зловживання процесуальними правами полягає в тому, що особа, яка бажає мати певний юридичний результат, вчиняє процесуальні дії (бездіяльність), зовні «схожі» на ті юридичні факти, з якими пов`язується настання необхідного результату. Натомість, такі дії, мають повністю штучний характер, подібно тому, як удавана угода у цивільному праві вчиняється лише для цілей прикриття іншої угоди, що у результаті породжує застосування заходів цивільного процесуального примусу.

Суд констатує, що представник відповідача подала клопотання з подібних підстав, без зазначення нових обставин, яке тотожне за змістом з клопотанням від 09 лютого 2021 року, що вирішене ухвалою від 05 квітня 2021 року.

Оскільки судом встановлено, що представник відповідача подала клопотання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, то такі дії слід визнати зловживанням процесуальними правами, що суперечать завданню цивільного судочинства.

Відтак суд, запобігаючи зловживанню процесуальними правами застосовує заходи, визначені ЦПК у вигляді залишення клопотання без розгляду.

Суд звертає увагу представника відповідача, що здійснення аналогічних дій у подальшому, щодо зловживання процесуальними правами можуть бути підставою для вчинення передбаченого статтею 148 ЦПК заходу процесуального примусу у виді штрафу, з метою припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

4. Суд застосовує таку практику Верховного Суду.

Такі висновки, узгоджуються з правовими позиціями викладеними Верховним Судом у: постанові від 12 серпня 2019 року по справі 905/945/18; постанові від 12 листопада 2018 року по справі 905/2065/16; ухвалі від 11 березня 2019 року по справі № 757/22314/17-ц; ухвалі від 10 вересня 2019 року по справі № 295/15945/18, ухвалі від 26 червня 2019 року по справі № 587/430/16-ц.

5. Висновок суду такий.

З огляду на зазначене, суд доходить висновку щодо необхідності залишення клопотання без розгляду.

Керуючись статтями 44, 260 ЦПК, суд,

П О С Т А Н О В И В:

1. Клопотання представника відповідача - залишити без розгляду.

2. Копію ухвали направити учасникам справи.

3. Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, через Іванівський районний суд Одеської області протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

4. Повний текст ухвали складено 04 червня 2021 року.

СуддяО. О. Кравчук