П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 травня 2021 року місто Київ

справа № 359/10300/18

апеляційне провадження № 22-ц/824/4745/2021

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача - Головачова Я.В.,

суддів: Вербової І.М., Шахової О.В.

за участю секретаря судового засідання: Коцюрби Л.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області у складі судді Яковлєвої Л.В. від 11 грудня 2020 року у справі за заявою представника фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про скасування заочного рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 10 лютого 2020 року у справі за позовом ОСОБА_3 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення заробітної плати, компенсації та моральної шкоди,

в с т а н о в и в :

Короткий зміст позовних вимог

У грудні 2020 року представник ФОП ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської областівід 10 лютого 2020 року.

Заява мотивована тим, що в провадженні Бориспільського міськрайонного суду Київської області перебувала справа за позовом ОСОБА_3 до ФОП ОСОБА_1 про стягнення заробітної плати та моральної шкоди. Про існування заочного рішення від 10 лютого 2020 року відповідач дізналася 24 лютого 2020 року з Єдиного реєстру судових рішень, однак у реєстрі було оприлюднено лише резолютивну частину судового рішення. 25 лютого 2020 року було подано заяву про перегляд заочного рішення, проте ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 18 червня 2020 року заяву залишено без задоволення.

Відповідач не приймала участі у розгляді справи, а з матеріалами справи ознайомилась лише 5 листопада 2020 року. ФОП ОСОБА_1 була позбавлена можливості вчасно звернутися із заявою про перегляд заочного рішення з належним мотивуванням, оскільки на час написання заяви про перегляд заочного рішення (25 лютого 2020 року) перебувала на 36-37 тижні вагітності, на момент отримання рішення (24 квітня 2020 року) діяли карантинні обмеження.

Посилаючись на те, що під час розгляду справи судом першої інстанції відповідач не могла надати обґрунтовані заперечення, представник ФОП ОСОБА_1 - ОСОБА_2 просила скасувати заочне рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 10 лютого 2020 року та призначити справу до нового розгляду.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 11 грудня 2020 року заяву представника ФОП ОСОБА_1 - ОСОБА_2 залишено без розгляду.

Постановляючи ухвалу, суд першої інстанції виходив із того, що ФОП ОСОБА_1 вже зверталася до суду із заявою про перегляд заочного рішенняБориспільського міськрайонного суду Київської області від 10 лютого 2020 року, за наслідками розгляду якої було відмовлено у її задоволенні, а тому повторне подання такої заяви є зловживанням процесуальними правами.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

У поданій апеляційній скарзі представник ФОП ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Скаржниця зазначає, що суд не звернув увагу на ту обставину, що перша заява про скасування заочного рішення суду була подана особисто ФОП ОСОБА_1 і містила в якості доводів лише посилання на необізнаність судового розгляду, натомість заява про перегляд заочного рішення від 4 грудня 2020 року подана адвокатом Гоголєвою О.А. і містить нові підстави для скасування заочного рішення на підтвердження чого надані нові докази. Крім того, положення частини 2 статті 44 ЦПК України не підлягають застосуванню до даної ситуації, а висновок про зловживання процесуальними правами представника ФОП ОСОБА_1 - ОСОБА_2 є необґрунтованим та незрозумілим.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

Відзиви на апеляційну скаргу учасники справи не подали.

Позиція учасників справи, які з`явилися в судове засідання

Представник ОСОБА_3 - ОСОБА_4 в суді апеляційної інстанції заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив відмовити у її задоволенні.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином. З урахуванням положень частини 2 статі 372 ЦПК України її неявка не перешкоджає розгляду справи.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Судом установлено, що в провадженні Бориспільського міськрайонного суду Київської області перебувала справа за позовом ОСОБА_3 до ФОП ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з виплати заробітної плати, компенсації за невчасно виплачену заробітну плату та моральної шкоди.

Заочним рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 10 лютого 2020 року, з урахуванням ухвали суду від 25 вересня 2020 року про виправлення описки, позов ОСОБА_3 задоволено частково. Стягнуто з ФОП ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 заборгованість по невиплаченій заробітній платі в сумі 32 100 грн. та компенсацію за невчасно виплачену заробітну плату в розмірі 2 374 грн. 50 коп. В задоволенні іншої частини позовних вимог щодо стягнення моральної шкоди відмовлено. Стягнуто з ФОП ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 судові витрати на правову допомогу в сумі 18 000 грн., а також сплачений судовий збір в розмірі 768 грн. 40 коп.

25 лютого 2020 року ФОП ОСОБА_1 подала заяву про перегляд заочного рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 10 лютого 2020 року.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 18 червня 2020 року заяву ФОП ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 10 лютого 2020 року залишено без задоволення.

Не погоджуючись із заочним рішенням суду, представник ФОП ОСОБА_1 - ОСОБА_2 11 листопада 2020 року подала апеляційну скаргу.

Позиція суду апеляційної інстанції

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали в цій частині, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права

Главою 11 ЦПК України визначені умови проведення заочного розгляду справи та порядку перегляду заочного рішення.

Так, відповідно до частини 1 статті 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

У заяві про перегляд заочного рішення, серед іншого, повинно бути зазначено посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача (пункт 2 частини 2 статті 285 ЦПК України).

Згідно з частиною 4 статті 288 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Аналізуючи вищенаведені норми ЦПК України слід дійти висновку, що законодавством передбачено певний порядок оскарження відповідачем заочного рішення суду, а саме: відповідач має право подати заяву про перегляд заочного рішення, а у випадку залишення такої заяви без задоволення - звернутися з апеляційною скаргою на відповідне рішення суду. При цьому повторне звернення одного і того ж відповідача із заявою про перегляд заочного рішення не передбачено.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1 статті 2 ЦПК України).

За приписами статі 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини 2 статті 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Аналізуючи положення наведеної статті можна зробити висновок, що перелік підстав для визнання дій учасника справи зловживанням процесуальними правами не є вичерпним.

На суд покладено обов`язок вживати заходів для запобігання учасниками справи зловживання процесуальними правами.

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненням головної мети - винесення законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб.

Цивільний процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в цивільному судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Встановивши, що ФОП ОСОБА_1 вже зверталася до суду із заявою про перегляд заочного рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 10 лютого 2020 року і ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 18 червня 2020 року відмовлено у її задоволенні, суд першої інстанції обґрунтовано визнав повторне звернення з аналогічною заявою представника ФОП ОСОБА_1 - ОСОБА_2 зловживанням процесуальними правами та правомірно залишив її без розгляду на підставі пункту 1 частини 2 статті 44 ЦПК України.

Доводи апеляційної скарги вказаних висновків суду не спростовують та ґрунтуються на помилковому трактуванні норм процесуального законодавства, а тому відхиляються колегією суддів.

Ураховуючи викладене, підстави для скасування ухвали і задоволення апеляційної скарги відсутні.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , залишити без задоволення.

Ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 11 грудня 2020 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складений 28 травня 2021 року.

Головуючий Судді: