Справа № 698/42/19
Провадження № 2/698/82/21
УХВАЛА

27 травня 2021 р. Катеринопільський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Баранова О.І.

секретаря Триліс Я.О.

за участю:

представника відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Катеринопіль цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості по орендній платі та розірвання договору оренди землі.

ВСТАНОВИВ:

У січні 2019 року ОСОБА_2 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості по орендній платі та розірвання договору оренди землі.

Судові засідання по справі призначались на 11.02.2021 року, 22 березня 2021 року та 27 травня 2021 року, однак ані позивач ОСОБА_2 , ані його представник - адвокат Джирма А.В., в судові засідання не з`явилися повторно, хоча були повідомлені належним чином про час та місце розгляду справи.

Натомість, 26.02.2021 року адвокат Джирма А.В. повідомила суд про розірвання договору про надання адвокатських послуг від 29.03.2019 року на підставі угоди від 29.10.2019 року. Повноваження адвоката щодо представництва інтересів ОСОБА_2 припинені.

Представник відповідача ОСОБА_1 скористалася правом участі в судовому засіданні за допомогою власних технічних засобів.

Суд, дослідивши наявні у справі докази встановив наступне.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частини першої, пунктів 1-2 частини другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача (усіх позивачів) в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду, зокрема, у постановах від 14 травня 2021 року у справі № №523/15493/18 (провадження № 61-15951ск20), від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 22 березня 2021 року у справі № 757/43966/16-ц, від 01 квітня 2021 року у справі № 2-1676/11, від 05 квітня 2021 року у справі № 524/3347/18, від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19.

Таким чином, повторність неявки належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача є обов`язковою умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд (зокрема, у рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України», а також у справі «Каракуць проти України»), позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як встановлено судом, позивач уповноважив на представництво своїх інтересів представника - адвоката Джирму А.В., що підтверджується ордером від 15 квітня 2019 року (а.с.30), яка повідомила суд щодо припинення представництва інтересів ОСОБА_2 , проте позивач особисто повідомлявся судом належним чином про час і місце судових засідань, однак свій процесуальний обов`язок явки до суду не виконав повторно та не подав заяву про розгляд справи у його відсутності.

З огляду на безумовну обізнаність про час та місце розгляду справи самого позивача ОСОБА_2 , який не прибув до суду повторно, враховуючи сукупність наведених обставин у відповідності з вимогами п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України належить постановити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, що не позбавляє позивача повторно звернутися до суду з такими вимогами, як це передбачає ч.2 ст. 257 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 257, 258, 260,2 61 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості по орендній платі та розірвання договору оренди землі - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст.261 ЦПК України та може бути оскаржена учасниками справи шляхом подачі апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду безпосередньо або через Катеринопільський районний суд Черкаської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (підписання).

Суддя О.І. Баранов