Ухвала

07 червня 2021 року

м. Київ

справа № 369/16486/18

провадження № 61-4432ск21

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Петрова Є. В. (суддя-доповідач), Калараша А, А., Ткачука О. С., розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 18 листопада 2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2018 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя, в якому просила:

- встановити факт проживання ОСОБА_2 із ОСОБА_1 однією сім`єю без реєстрації шлюбу, на протязі двох років з серпня 2009 року до часу офіційної реєстрації шлюбу з ОСОБА_1 - 26 липня 2011 року;

- розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований Центральним відділом державної реєстрації шлюбів міста Києва з державним Центром розвитку сім`ї, про що в Книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис № 1772 від 26 липня 2011 року;

- поділити майно подружжя, виділивши в особисту приватну власність позивачу ОСОБА_2 земельну ділянку площею 0,1500 га, що на плані меж земельної ділянки зазначена за кадастровим номером :01:001:0113, що розташована у АДРЕСА_1 , вартість якої відповідно до звіту про експертну грошову оцінку земельної ділянки складеного ПП «Експерт-Консалт-Центр» від 25 березня 2011 року складає 154 185,00 грн; виділивши в особисту приватну власність ОСОБА_1 земельну ділянку площею 0,1500 га, що на плані меж земельної ділянки зазначена за кадастровим номером :01:001:0098, що розташована у АДРЕСА_1 , вартість якої відповідно до звіту про експертну грошову оцінку земельної ділянки складеного ПП «Експерт-Консалт-Центр» від 09 березня 2011 року складає 184 215,00 грн.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 14 травня 2020 року позов задоволено частково.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 26 липня 2011 року Центральним відділом державної реєстрації шлюбів міста Києва з державним Центром розвитку сім`ї, актовий запис № 1772 - розірвано.

В решті вимог позову відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 18 листопада 2020 рокуапеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено.

Рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 14 травня 2020 року в частині незадоволених позовних вимог про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу та поділ майна подружжя скасовано та ухвалено в цій частині нове судове рішення наступного змісту:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу та поділ майна подружжя задовольнити.

Встановити факт проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 із ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , однією сім`єю без реєстрації шлюбу з серпня 2009 року до часу офіційної реєстрації шлюбу - 26.07.2011 року.

В порядку поділу майна подружжя:

виділити в особисту приватну власність ОСОБА_2 , земельну ділянку площею 0,1500 га, що на плані меж земельної ділянки зазначена за кадастровим номером :01:001:0113, розташовану у АДРЕСА_1 , вартість якої відповідно до звіту про експертну грошову оцінку земельної ділянки, складеного ПП «Експерт-Консалт-Центр» від 25 березня 2011 року, складає 154 185,00 грн.

виділити в особисту приватну власність ОСОБА_1 , земельну ділянку площею 0,1500 га, що на плані меж земельної ділянки зазначена за кадастровим номером :01:001:0098, розташовану у АДРЕСА_1 , вартість якої відповідно до звіту про експертну грошову оцінку земельної ділянки, складеного ПП «Експерт-Консалт-Центр» від 09 березня 2011 року, складає 184 215,00 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянин Австрії, фактичне місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_2 витрати по сплаті судового збору у розмірі 9 797,11 грн.

18 березня 2021 року ОСОБА_1 через представника ОСОБА_3 засобами поштового зв`язку подав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 18 листопада 2020 року з пропуском строку на касаційне оскарження, передбаченого статтею 390 ЦПК України.

Ухвалою Верховного Суду від 06 квітня 2021 року касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків шляхом подання доказів поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 18 листопада 2020 року.

У встановлений Верховним Судом строк ОСОБА_1 через представника ОСОБА_4 подав заяву, в якій просить поновити строк на касаційне оскарження, оскільки цей строк пропущений з поважних причин, навівши відповідні обставини та підтвердивши належними доказами.

Відповідно до частини другої, третьої статті 390 ЦПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 18 листопада 2020 року заявником пропущено з поважних причин, колегія суддів вважає за можливе його поновити.

Згідно з частиною першою статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.

Частиною восьмою статті 394 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу. Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

В касаційній скарзі заявник посилається на підстави касаційного оскарження передбачені пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

Отже, наведені в касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України, для відкриття касаційного провадження.

Керуючись статтями 389, 390, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 18 листопада 2020 року.

Відкрити касаційне провадження у даній справі.

Витребувати з Києво-Святошинського районного суду Київської області цивільну справу № 369/16486/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Петров

А. А. Калараш

О. С. Ткачук