печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2021 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого: судді Бусик О.Л.

при секретарі судових засідань: Диба І.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 19 серпня 2020 року у справі №757/35423/20-ц, -

ВСТАНОВИВ:

Фонд гарантування вкладів фізичних осіб звернувся до суду із заявою про забезпечення позову до пред`явлення позову, в якій просив:

- накласти арешт на нежилий будинок - комплекс приміщень банку « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 00, загальною площею 14102,9 кв. м.; земельну ділянку, площею 0,5283 га, кадастровий номер :76:021:0017, цільове призначення для будівництва комплексу приміщень банку « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 00;

- заборонити будь-яким особам, у тому числі, але не виключно, ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) вчиняти будь-які дії, спрямовані на відчуження, псування, переходу права власності, надання в забезпечення тощо: нежилого будинку - комплексу приміщень банку « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 00, загальною площею 14102,9 кв.м.; земельної ділянки площею 0,5283 га, кадастровий номер :76:021:0017, цільове призначення для будівництва комплексу приміщень банку « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 00;

- заборонити будь-яким державним реєстраторам, яким за законом надано право вчиняти реєстраційні дії з нерухомим майном вчиняти будь-які реєстраційні дії та записи по відношенню до: нежилого будинку - комплексу приміщень банку « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 00, загальною площею 14102,9 кв. м.; земельної ділянки площею 0,5283 га, кадастровий номер :76:021:0017, цільове призначення для будівництва комплексу приміщень банку « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 00.

В обґрунтування поданої заяви заявник зазначав, що виконуючи функції, покладені на нього Законом України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб», має намір звернутись до суду з позовом до АТ «АКБ «Аркада», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ТОВ «Будеволюція», за участю третіх осіб: Приватного Нотаріуса Остапчук Н.В., Приватного Нотаріуса Снігової К.В., Національного банку України, про визнання договору позики та іпотечного договору недійсними, оскільки вказані правочини вчинені на невигідних для АТ «АКБ «Аркада» умовах та ставлять під загрозу інтереси вкладників банку.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 19.08.2020 року у справі №757/35423/20-ц клопотання задоволено:

- накладено арешт на нежилий будинок - комплекс приміщень банку « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 00, загальною площею 14102,9 кв. м.; земельну ділянку, площею 0,5283 га, кадастровий номер :76:021:0017, цільове призначення для будівництва комплексу приміщень банку « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 00;

- заборонено будь-яким особам, у тому числі, але не виключно, ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) вчиняти будь-які дії, спрямовані на відчуження, псування, переходу права власності, надання в забезпечення тощо: нежилого будинку - комплексу приміщень банку « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 00, загальною площею 14102,9 кв.м.; земельної ділянки площею 0,5283 га, кадастровий номер :76:021:0017, цільове призначення для будівництва комплексу приміщень банку « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 00;

- заборонено будь-яким державним реєстраторам, яким за законом надано право вчиняти реєстраційні дії з нерухомим майном вчиняти будь-які реєстраційні дії та записи по відношенню до: нежилого будинку - комплексу приміщень банку « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 00, загальною площею 14102,9 кв. м.; земельної ділянки площею 0,5283 га, кадастровий номер :76:021:0017, цільове призначення для будівництва комплексу приміщень банку « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 00.

26 січня 2021 року представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 звернулась до суду із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою суду від 19.08.2020 року.

В обґрунтування клопотання зазначає, що заява Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про забезпечення позову не містила обґрунтованих підстав вважати, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, а також в обґрунтування не надано доказів можливого ускладнення виконання судового рішення та доказів, які свідчать про ризик відчуження майна. В клопотанні заявник зазначає, що запропоновані заходи забезпечення позову є неспівмірними із вимогами, які заявлені позивачем у позовній заяві. Також, заявник вказує, що Фонд немає повноважень на звернення із заявою про забезпечення позову у даних правовідносинах, оскільки делегував всі повноваження уповноваженій особі Фонду на тимчасову адміністрацію АТ АКБ «Аркада».

Дослідивши заяву про скасування заходів забезпечення позову та матеріали справи, суд дійшов да наступного.

Як встановлено судом, 28 серпня 2020 року Фонд гарантування вкладів фізичних осіб звернувся до Печерського районного суду м. Києва з позовом до Акціонерного товариства Акціонерного комерційного банку «Аркада», Товариства з обмеженою відповідальністю «Будеволюція», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , за участі третіх осіб приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Остапчук Нелі Вікторівни, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Снігової Катерини Василівни, Національного банку України з вимогами про визнання недійсними Договору позики №43/09/19 від 10 вересня 2019 року, укладеного між ОСОБА_1 та Товариством з обмеженою відповідальністю «Будеволюція», Іпотечного договору від 10 вересня 2019 року, укладеного між ОСОБА_1 та Акціонерним товариством Акціонерним комерційним банком «Аркада», Договору іпотеки № 427 від 30 липня 2020 року, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , скасування рішень про державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень.

З наведеного вбачається, що Фондом пред`явлено вимоги немайнового характеру, в тому числі щодо визнання недійсними договорів, стороною яких Фонд не є.

Як визначено у ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно ч.ч. 1, 4 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Так, передбачене ч. 1 ст. 158 ЦПК України право суду скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи залежить від встановлення судом після вжиття заходів забезпечення позову обставин, які свідчать про відсутність обґрунтованих підстав вважати, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Зокрема, у разі якщо особа доведе відсутність обставин, які прямо свідчать, що невжиття заходів забезпечення може в майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення, або у разі якщо обставини, які слугували підставами для вжиття заходів забезпечення позову після постановлення відповідної ухвали відпали.

Суд зазначає, що вжиття відповідних заходів забезпечення позову в межах даної справи було здійснено з метою запобігання можливим потенційним порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів позивача з урахуванням того, що їх невжиття могло фактично унеможливити захист порушених прав і інтересів в обраний позивачем при зверненні з даним позовом до суду спосіб.

При цьому, згідно ч. 3 ст. 150 Цивільного процесуального кодексу України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Об`єкти нерухомого майна, на які було накладено арешт та заборону відчуження, не є предметом майнових вимог Фонду. Також заходи забезпечення позову містять заборони щодо дій, які можуть бути вчинені з, яке станом на сьогоднішній день належить ОСОБА_1 .

Фондом гарантування вкладів фізичних осіб не зазначено, які негативні наслідки можуть виникнути у разі невжиття заходів забезпечення позову, а також які обставини свідчать, що такі негативні наслідки обов`язково настануть.

Як зазначає ОСОБА_1 , Фонд гарантування вкладів фізичних осіб використовує становище, за якого він, здійснюючи ліквідацію АТ АКБ «Аркада» в умовах дії заходів забезпечення позову здійснює передачу в оренду майна, яке йому не належить. При цьому, згідно даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно власником об`єктів нерухомості є саме ОСОБА_1 .

Вказані обставини на переконання суду призводять до порушення принципу співмірності заходів забезпечення позову, а також до грубого порушення прав власника на мирне володіння своїм майном, що відтак обумовлює відсутність обґрунтованих підстав для вжиття відповідних заходів забезпечення позову.

Згідно статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю.

Статтею 316 Цивільного кодексу України передбачено, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Згідно статті 317 Цивільного кодексу України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до частини 1 статті 319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до статті 321 Цивільного кодексу України право власності є непорушним. Ніхто не може протиправно бути позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Статтею 1 Першого протоколу Європейської конвенції з прав людини передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ стаття 1 Першого протоколу до Конвенції закріплює три окремі норми: 1) виражається у першому реченні першого абзацу, закладає принцип мирного володіння майном і має загальний характер; 2) викладена у другому реченні того ж абзацу, охоплює питання позбавлення права власності й обумовлює його певними критеріями; 3) закріплена у другому абзаці та визнає право договірних держав, серед іншого, контролювати використання майна у загальних інтересах. Другу та третю норми, які стосуються конкретних випадків втручання у право мирного володіння майном, треба тлумачити у світлі загального принципу, закладеного першою нормою (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ у справі «East/West Alliance Limited» проти України» від 23 січня 2014 року (East/West Alliance Limited v. Ukraine, заява № 19336/04), § 166-168).

Втручання у право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно із законом і з легітимною метою, буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не буде встановлений справедливий баланс між інтересами суспільства, пов`язаними з цим втручанням, й інтересами особи, яка зазнає втручання в її право власності. Отже, має існувати розумне співвідношення (пропорційність) між метою, досягнення якої передбачається, та засобами, які використовуються для її досягнення. Справедливий баланс не буде дотриманий, якщо особа-добросовісний набувач внаслідок втручання в її право власності понесе індивідуальний і надмірний тягар, зокрема, якщо їй не буде надана обґрунтована компенсація чи інший вид належного відшкодування у зв`язку з позбавленням права на майно (див. рішення ЄСПЛ у справах «Рисовський проти України» від 20 жовтня 2011 року (Rysovskyy v. Ukraine, заява № 29979/04), «Кривенький проти України» від 16 лютого 2017 року (Kryvenkyy v. Ukraine, заява № 43768/07)).

Також згідно з рішенням ЄСПЛ від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» будь-яке втручання у права особи передбачає необхідність сукупності таких умов: втручання повинне здійснюватися «згідно із законом», воно повинне мати «легітимну мету» та бути «необхідним у демократичному суспільстві». Якраз «необхідність у демократичному суспільстві» і містить у собі конкуруючий приватний інтерес; зумовлюється причинами, що виправдовують втручання, які у свою чергу мають бути «відповідними і достатніми»; для такого втручання має бути «нагальна суспільна потреба», а втручання - пропорційним законній меті.

Станом на сьогодні, ОСОБА_1 не може реалізувати свої права власника ні шляхом безпосереднього доступу до об`єкту нерухомості, ні шляхом отримання платежів за користування його майном третіми особами, ні шляхом вчинення будь-яких інший дій, при цьому останній не вчиняються дії, які можуть свідчити про те, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача у даній справі.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Суд враховує право кожного на справедливий розгляд його справи судом при вирішенні спору щодо його прав та обов`язків цивільного характеру, що передбачено в п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка підлягає застосуванню відповідно до ст. 9 Конституції України.

Згідно ч. 1 ст. 1 Першого протоколу до цієї Конвенції кожна фізична або юридична особа має правомірно володіти своїм майном.

Крім національного законодавства, також і прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Крім того, 26 серпня 2020 року на підставі постанови Правління Національного банку України про Тимчасову адміністрацію у АТ АКБ «АРКАДА» запроваджено тимчасову адміністрацію Банку на підставі рішення Правління Національного банку України від 25 серпня 2020 року № 541-рш/БТ «Про віднесення АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА АКЦІОНЕРНИЙ КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «АРКАДА» до категорії неплатоспроможних» та рішення виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 25 серпня 2020 року № 1583 «Про запровадження тимчасової адміністрації в АТ АКБ «АРКАДА» та делегування повноважень тимчасового адміністратора банку». Уповноваженою особою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб з делегуванням усіх повноважень тимчасового адміністратора АТ АКБ «АРКАДА», визначених Законом України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» зокрема, статтями 37-39 Закону, строком на один місяць з 26 серпня 2020 року до 25 вересня 2020 року (включно) призначено начальника відділу запровадження тимчасової адміністрації управління раннього реагування департаменту дистанційного та інспекційного моніторингу діяльності банків.

В подальшому розпочато процедуру ліквідації АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА АКЦІОНЕРНИЙ КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «АРКАДА» строком на три роки з 25 вересня 2020 року до 24 вересня 2023 рок включно.

Уповноваженою особою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб з делегування повноважень ліквідатора АТ АКБ «АРКАДА» призначено Луньо Іллю Вікторовича на три роки з 25 вересня 2020 року до 24 вересня 2023 року включно.

Станом на сьогоднішній день Фондом гарантування вкладів фізичних осіб не наведено доказів, що підтверджують наявність ризиків унеможливлення виконання рішення суду.

Аналізуючи викладене, клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 19.08.2020 року у справі №757/35423/20-ц, є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 11 ст. 158 ЦПК України, примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 158, 247, 258-261, 353 пп. 15.5 п. 15 Розділу VIII Перехідні положення Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 19.08.2020 року у справі №757/35423/20-ц - задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 19.08.2020 року у справі №757/35423/20-ц за заявою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про забезпечення позову до його подання, а саме скасувати:

- арешт на нежилий будинок - комплекс приміщень банку « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 00, загальною площею 14102,9 кв. м.; земельну ділянку, площею 0,5283 га, кадастровий номер :76:021:0017, цільове призначення для будівництва комплексу приміщень банку « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 00;

- заборону будь-яким особам, у тому числі, але не виключно, ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) вчиняти будь-які дії, спрямовані на відчуження, псування, переходу права власності, надання в забезпечення тощо: нежилого будинку - комплексу приміщень банку « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 00, загальною площею 14102,9 кв.м.; земельної ділянки площею 0,5283 га, кадастровий номер :76:021:0017, цільове призначення для будівництва комплексу приміщень банку « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 00;

- заборону будь-яким державним реєстраторам, яким за законом надано право вчиняти реєстраційні дії з нерухомим майном вчиняти будь-які реєстраційні дії та записи по відношенню до: нежилого будинку - комплексу приміщень банку « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 00, загальною площею 14102,9 кв. м.; земельної ділянки площею 0,5283 га, кадастровий номер :76:021:0017, цільове призначення для будівництва комплексу приміщень банку « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 00.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва.

Суддя О.Л.Бусик