Справа № 373/498/21
Номер провадження 2/373/440/21
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

08 червня 2021 року м. Переяслав

Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області у складі

головуючого судді Хасанової В.В.,

за участю секретаря Домантович О.П.,

розглянув в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Підприємства об`єднання громадян «Навчально-спортивна база «Переяславль» Всеукраїнського фізкультурно-спортивного товариства «Колос» Агропромислового комплексу України про стягнення середнього заробітку за час затримки нарахованої, але не виплаченої суми заробітної плати,

ВСТАНОВИВ:

31.03.2021 позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом та просить стягнути з відповідача на її користь середній заробіток за час затримки нарахованої, але не виплаченої з 26.06.2019 по 29.12.2020 суми розрахунку за час роботи на підприємстві в розмірі 109076 грн 20 коп.

Ухвалою суду від 05.04.2021 відкрито провадження в даній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін на 26.04.2021 на 14-00 год.

26.04.2021 сторони в судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином, відповідно до приписів статей 128, 130, 131 ЦПК України, про причини неявки суд не повідомили.

Справа призначалась до слухання на також 13.05.2021 та 08.06.2021, однак, позивач жодного разу до суду не з`явилася.

Про дату, час і місце судового засідання на 13.05.2021 позивач повідомлялася шляхом направлення судової повістки на вказану у позовній заяві адресу. Будь-яких клопотань, заяв про розгляд справи без участі позивача чи розгляд справи на підставі поданих документів на адресу суду не надходило.

Про судове засідання, призначене на 08.06.2021 позивач повідомлялася шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.

Повідомити позивача про призначені у справі судові засідання за допомогою засобів телефонного зв`язку шляхом телефонування на номер, вказаний в позовній заяві, не видалось за можливе, оскільки абонент знаходився поза зоною досяжності, про що секретарем судового засідання складені довідки від 07.04.2021, 26.04.2021 та 13.05.2021.

У зв`язку з відсутністю відомостей про місце роботи позивача, направити повістку про розгляд справи за місцем її роботи у відповідності до ч. 6 ст. 130 ЦПК України, не видалось за неможливе.

Таким чином, судом було вжито усіх необхідних та передбачених цивільно-процесуальним кодексом заходів для належного повідомлення позивача про розгляд справи, учасником якої вона є.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає залишенню без розгляду з огляду на таке.

Як вбачається із матеріалів справи та підтверджується наявними письмовими доказами в судові засідання, призначені на 26.04.2021, 13.05.2021 та 08.06.2021 сторони не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи були повідомлені належним чином, відповідно до приписів статей 128, 130, 131 ЦПК України, про причини неявки суд не повідомили. Клопотань, заяв про слухання справи без їх участі на адресу суду не надходило.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Так, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи (ч. 1 ст. 131 ЦПК України).

Згідно вимог абз. 2 ч. 1 та ч. 3 ст. 131 ЦПК України у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Оскільки про судове засідання на 26.04.2021 та 13.05.2021 позивач повідомлялася шляхом направлення повістки на вказану в позовній заяві поштову адресу, яка є останньою відомою суду адресою та яка підтверджена й відомостями про місце проживання, що містяться в паспорті позивача серії НОМЕР_1 виданого Переяслав-Хмельницьким МРВ ГУ МВС України в Київській області від 31.10.2020, то відповідно до приписів абз. 2 ч. 1 ст. 131 ЦПК України судова повістка вважається доставленою.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Відповідно до частини 4 ст. 10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Згідно положень, визначених у постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» № 11 від 17.10.2014, при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02.09.2010, «Смірнова проти України» від 08.11.2005, «Матіка проти Румунії» від 02.11.2006, «Літоселітіс проти Греції» від 05.02.2004 та інші).

В той же час, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини (ЄСПЛ), кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07.07.1989).

Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі «Тойшлер проти Германії» від 04.10.2001 наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Як зазначено вище, позивач 13.05.2021 та 08.06.2021 повторно не з`явилася в судове засідання, була належним чином повідомлена про розгляд справи, про причини неявки суд не повідомила. Своїм правом на подачу заяв, клопотань про розгляд справи без її участі не скористалася.

Вирішуючи питання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із повторною неявкою позивача в судове засідання суд приймає також до уваги таке.

У постанові від 21.09.2020, винесеній за результатами розгляду цивільної справи № 658/1141/18, Верховний Суд зазначив, що системний аналіз норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20.09.2018 у справі № 756/8612/16-ц, від 24.10.2018 у справі № 569/347/16-ц, від 28.02.2019 у справі № 752/9188/13-ц, від 22.05.2019 у справі № 310/12817/13, від 06.06.2019 у справі № 760/3301/13-ц, від 20.06.2019 у справі № 522/7428/15, від 26.09.2019 у справі № 295/19734/13-ц, від 07.10.2019 у справі № 612/403/16-ц, від 27.03.2020 у справі № 522/22303/14-ц.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Враховуючи, що позивач повторно не з`явилася в судове засідання, про причини неявки суд не повідомила, заяв про розгляд справи у її відсутності на адресу суду не надходило, то суд вважає, що даний позов підлягає залишенню без розгляду.

Відповідно до частини 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Роз`яснити позивачу, що залишення позову без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись статтями 223, 257, 260, 261 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до Підприємства об`єднання громадян «Навчально-спортивна база «Переяславль» Всеукраїнського фізкультурно-спортивного товариства «Колос» Агропромислового комплексу України про стягнення середнього заробітку за час затримки нарахованої, але не виплаченої суми заробітної плати, - залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Відповідно до пункту 15.5 Перехідних положень ЦПК України до початку функціонування ЄСІТС апеляційна скарга подається учасниками справи до Київського апеляційного суду через Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.В. Хасанова