02 червня 2021 року м.Київ
Деснянський районний суд м.Києва в складі:
головуючого судді Скрипки О.І.
при секретарі Моторенко К.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,-
Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до відповідача про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.
Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач вказує на те, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 . Враховуючи високий рівень злочинності в країні, з метою убезпечення власного життя в жовтні 2016 року вона встановила над вхідними дверима власної квартири відеокамеру спостереження з можливістю постійного запису. Відповідач ОСОБА_2 , який проживає у сусідньому під`їзді, 21.11.2018 року близько 10 год. ранку з невідомих мотивів власноруч розбив встановлену відеокамеру, внаслідок чого їй було завдано матеріальну шкоду в розмірі 6856,80 грн., що становить вартість пошкодженого майна та відновлювальних робіт, та 5000,00 грн. за проведення експертного дослідження. Загальний розмір майнової шкоди становить 11 856,80 грн.
Крім того, неправомірними діями відповідача їй було завдано моральну шкоду, яка відобразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження її майна та неможливості нормального користування ним, порушення безпечного звичного способу життя, необхідності докладання зусиль для його відновлення. Моральна шкода полягає також в тому, що відповідач на її чисельні прохання добровільно відремонтувати пошкоджену річ або сплатити її вартість майже два роки агресивно реагує на її прохання та не має на меті добровільно відшкодувати заподіяні матеріальні збитки. Її хвилювання вплинули на відносини у сім`ї, відсутність камери створило для неї дискомфорт власної безпеки та нервове напруження. Протиправна поведінка відповідача щодо умисного пошкодження її майна викликала у неї гостру реакцію на стресову ситуацію та як наслідок гіпертонічний криз. Розмір моральної шкоди вона оцінює у 3000,00 грн.
Посилаючись на викладені обставини, позивач просить стягнути з відповідача завдану матеріальну шкоду в розмірі 11 856,80 грн., моральну шкоду в розмірі 3000,00 грн., а також витрати по сплаті судового збору в розмірі 2942,80 грн.
Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 09.11.2020 року дану цивільну справу направлено до Деснянського районного суду м.Києва для розгляду за підсудністю.
Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва від 08.12.2020 року позовну заяву залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків.
Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 31.12.2020 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Позивач, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилась, надавши суду клопотання, в якому просить розглядати справу в її відсутність, позовні вимоги підтримує, проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив. Суд вважає можливим розглянути справу у відсутність відповідача в заочному порядку, проти чого не заперечувала позивач у своїй заяві.
Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з"явились, відповідно до ст.247 ч.2 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд вважає можливим розглянути справу у відсутність сторін на підставі наявних матеріалів.
Дослідивши матеріали справи, дослідивши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Як встановлено судом і вбачається з матеріалів справи, позивач зареєстрована та проживає у квартирі АДРЕСА_1 , співвласником якої вона є на підставі свідоцтва про право власності від 22.02.1993 року.
Як свідчить наданий відеозапис, 21.11.2018 року відповідач ОСОБА_2 пошкодив встановлену над дверима квартири позивача камеру відеоспостереження.
Також, згідно довідки дільничного інспектора Дніпровського УП ГУНП в м.Києві від 26.07.2019 року, за результатами перевірки заяви мешканця квартири АДРЕСА_1 щодо умисного нанесення матеріальної шкоди майну мешканців квартири ОСОБА_2 у порушенні кримінального провадження було відмовлено в зв`язку з відсутністю даних, які б вказували на наявність кримінального правопорушення. На відео, яке подали потерпілі, чітко видно особу, яка завдала шкоду майну - ОСОБА_2 , 1990 року народження, проживає: АДРЕСА_2 .
Згідно висновку № ED-1725-6-1377.19 від 28.08.2019 року ТОВ «Судова незалежна експертиза України», ринкова вартість пошкодженої відеокамери станом на листопад 2018 року в нормальному технічному стані могла становити 2338,30 грн. Вартість проведеної експертизи становить 5000,00 грн.
Відповідно до акту виконаних робіт № 53.17.12.2018 від 17.12.2018 року, позивачем сплачено 4400,00 грн. за монтаж системи відеоспостереження, налагоджувальні роботи, транспортні витрати.
Крім того, позивачем сплачено 126,00 грн. за придбання розподільчої коробки.
Згідно ч. 1 та 2 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (ч. 1 ст. 1166 ЦК України).
Згідно з абзацом другим ч. 1 ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
У зв`язку з вищевикладеним та зважаючи на те, що внаслідок неправомірних дій відповідача позивачу було завдано шкоди пошкодженням її майна, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню завдана матеріальна шкода в загальному розмірі 11 856,80 грн.
Щодо вимоги про відшкодування моральної шкоди в розмірі 3000,00 грн.
Стаття 23 ЦК України встановлює, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.
Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Отже, для відшкодування моральної шкоди в даній справі необхідні наступні підстави: наявність душевних страждань, яких позивач зазнав у зв`язку з протиправною поведінкою щодо нього, членів його сім`ї чи близьких родичів або у зв`язку з пошкодженням його майна. Необхідними умовами також є неправомірність рішень, дій чи бездіяльності та наявність вини відповідача.
В підтвердження завдання моральної шкоди позивач посилається на заподіяння душевних страждань, пов`язаних з пошкодженням майна, що негативно вплинуло на її моральний стан та стан здоров`я.
Як вбачається з довідки № 254/19 від 17.12.2019 року ДНУ «Науково-практичних центр профілактичної та клінічної медицини» Державного управління справами, позивач з 11.04.1996 року перебуває під наглядом у вказаному лікувальному закладі. 21.112018 року зверталась до поліклініки, встановлено діагноз: гостра реакція на стресову ситуацію, гіпертонічний криз. Надана медична допомога.
Відтак, суд, виходячи із засад розумності та справедливості, обґрунтування спричинення позивачу моральних страждань, вважає суму в розмірі 3000 грн. обґрунтованою та співмірною обсягу завданих моральних страждань, а тому вимоги в цій частині є також такими, що підлягають задоволенню.
З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що позивач в судовому засіданні відповідно до ст. 81 ЦПК України довела ті обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Відтак, суд стягує з відповідача на користь позивача судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 2942,80 грн.
Керуючись ст.ст.12, 13, 141, 183, 229, 265, 273, 280, 282 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_2 , матеріальну шкоду в розмірі 11 856,80 грн., моральну шкоду в розмірі 3000,00 грн., а також витрати по сплаті судового збору в розмірі 2942,80 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва шляхом подання скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.
Суддя: