Провадження №2/592/543/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2021 року м.Суми

Ковпаківський районний суд м.Суми у складі: головуючого - судді Котенко О.А., за участю секретаря судового засідання - Гуріної А.О., позивача - ОСОБА_1 , представника відповідачів - ОСОБА_2 , розглянув у відкритому судовому засіданні в м.Суми цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи - приватний нотаріус Сумського міського нотаріального округу Каблучко Олена Миколаївна, приватний нотаріус Сумського міського нотаріального округу Борох Лілія Володимирівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, визнання недійсним договору дарування 2/3 частки квартири ,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , звернулася до суду з позовом (а.с.3-8, 136-143) і вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_5 , який був зареєстрований в АДРЕСА_1 . Після смерті померлого залишилось спадкове майно, що становить 1/3 частки квартири АДРЕСА_1 . Заповіт її батько не залишав, тобто він її не позбавив права на спадщину. На день смерті її батька вона перебувала за межами України. Про смерть її батька вона 09.08.2017 року дізналася з телефонної розмови з її донькою ОСОБА_6 . Після цього вона відразу повернулася до міста Суми. Після смерті батька, на початку вересня 2017 року вона звернулася до Сумської державної нотаріальної контори в АДРЕСА_3 , на особистий прийом для написання заяви на прийняття спадщини. Державний нотаріус для оформлення спадкової справи, витребував у неї свідоцтво про смерть її батька, ОСОБА_5 , та довідку з постійного місця проживання її батька. Через те, що на момент похорон вона була за межами України, організацією похорон займалася дружина батька, ОСОБА_3 . На початку вересня 2017 року вона звернулася до ОСОБА_3 з проханням надати їй свідоцтва про смерть, вона зазначила що цей документ їй потрібен для написання заяви про прийняття спадщини. З цього приводу ОСОБА_3 категорично відмовила їй у наданні такого свідоцтва та повідомила їй, що майна у батька не було, а квартира, де проживав батько - неприватизована. Потім вона звернулася до КП «Сумижилкомсервіс» СМР за місцем проживання її батька, щоб отримати довідку про реєстрацію осіб на момент смерті її батька (спадкодавця) разом з ним. Співробітник КП «Сумижилкомсервіс» СМР, оглянувши її документи, а саме паспорт, відмовив їй у видачі такої довідки, мотивуючи тим, що вона не була зареєстрована на момент смерті батька, а саме ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 . На початку грудня 2017 року вона знову звернулась до Сумської державної нотаріальної контори в м.Суми, проспект Шевченко, буд.3, з проханням прийняти заяву про прийняття спадщини та завести спадкову справу. Нотаріус знову їй відмовив, мотивуючи тим, що вона не надала свідоцтво про смерть її батька і довідку з житлово-експлуатаційної організації, де проживав її батько. Також державний нотаріус повідомив їй, що спадкова справа в період з дня смерті по грудень 2017 року не заводилась. Разом з цим державний нотаріус довів до відома, що якщо буде заведена спадкова іншим спадкоємцем, то свідоцтво про смерть і довідка з житлово-експлуатаційної організації не потрібна і він - нотаріус, буде зобов`язаний, згідно Закону України «Про нотаріат», повідомити їй прізвище та місце знаходження нотаріуса, який завів таку спадкову справу. На початку грудня 2019 року державний нотаріус їй знову відмовив і повідомив, що є заведена спадкова справа по її батьку і направив її до приватного нотаріуса Сумського міського територіального округу Каблучко Олени Миколаївни. Звернувшись до приватного нотаріуса Каблучко О.М. з проханням прийняти письмову заяву про прийняття спадщини після смерті її батька, було відмовлено з причини, що вона пропустила строк прийняття спадщини. Вважає, що вона не прийняла спадщину з поважної причини після смерті її батька, ОСОБА_5 . ОСОБА_3 умисно повідомила приватному нотаріусу неправдиві відомості про коло спадкоємців в заяві про видачу свідоцтва на право спадщини за законом після смерті ОСОБА_5 , вона вказала - інших спадкоємців не має, тим самим позбавила її спадщини і порушила її спадкові права; умисно вчиняла їй перешкоди в отриманні нею спадщини, а саме вона не надала їй свідоцтво про смерть її батька та повідомила її, що майна у батька не було, а квартира, де проживав батько, неприватизована. Вищезазначені причини завадили їй вчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті її батька. При оформленні договору дарування ОСОБА_3 умисно не повідомила приватного нотаріуса про те, що Ковпаківським районним судом м.Суми за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 відкрито провадження по справі №592/19644/19. Тобто вона не мала права дарувати 2/3 частки квартири на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом серія та номер 1119 видане 23.05.2018 року, виданого Приватним нотаріусом Сумського міського територіального округу Каблучко Оленою Миколаївною на ім`я ОСОБА_3 , що знаходиться у АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 . Дарувальник, проти якого відкрито судове провадження, та обдарований, які укладають договір дарування, діють очевидно недобросовісно та зловживають правами стосовно неї, оскільки укладається договір дарування, який порушує майнові інтереси третіх осіб, а саме її, ОСОБА_1 . Згідно ст.234 ЦК України фіктивним є правочин, який вчинено без наміру створення правових наслідків, які обумовлювалися цим правочином. Фіктивний правочин визнається судом недійсним. Укладення договору, який за своїм змістом суперечить вимогам закону, оскільки не спрямований на реальне настання обумовлених ним правових наслідків, є порушенням частин першої та п`ятої ст. 203 ЦК України, що за правилами ст. 215 ЦК України є підставою для визнання його недійсним відповідно до статті 234 ЦК України. Позивач просить суд ухвалити рішення, яким визнати недійсним договір дарування 2/3 частки двокімнатної квартири загальною площею 49,65 кв.м., житлова площа 29 кв.м. за адресою АДРЕСА_1 , укладений 22.01.2020 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом серія та номер 1119 видане 23.05.2018 року, видане приватним нотаріусом Сумського міського територіального округу Каблучко Оленою Миколаївною на ім`я ОСОБА_3 , визначити їй, ОСОБА_1 , додатковий строк для подання нею заяви для прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 її батька, ОСОБА_5 , тривалістю два місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала повністю з зазначених в позові підстав, просила суд їх задовольнити.

Представник відповідачів ОСОБА_7 , ОСОБА_3 , - ОСОБА_2 позовні вимоги ОСОБА_1 не визнав, надав відзив на позовну заяву, в якому просив суд відмовити в задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 повністю у зв`язку з необґрунтованістю. В відзиві на позов зазначив, що, враховуючи правові позиції Верховного Суду поважними причинами пропуску строку на прийняття спадщини визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій, службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Відсутність перешкод для подання заяви нотаріусу, відсутність інформації про спадкове майно не є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини. Позивачка вказує, як нібито поважну причину про те, що вона не знала, що квартира батька приватизована та вона не мала свідоцтва про смерть батька ОСОБА_5 , а відповідачка ОСОБА_3 не надала свідоцтва про смерть на прохання позивачки. Неможливо вважати поважною причиною твердження позивачки про те, що відсутність інформації про права власності спадкодавця є причиною не приймати спадщину. Інформація про право власності особи на нерухоме майно є відкритою інформацією, її доступ є відкритий для будь-кого з громадян. Позивачка, звертаючись до суду з позовною заявою, серед додатків до позову залучає копію свідоцтва про смерть ОСОБА_5 від 10.08.2017 року серії НОМЕР_1 , що завірена підписом позивачки. Під час розгляду справи було встановлено, що відповідачка ОСОБА_3 надавала копію паспорта, РНОКІІП та свідоцтва про смерть ОСОБА_5 позивачці, коли вони отримували грошову допомогу на поховання на підприємстві, на якому працював померлий. Згідно Наказу МЮУ 18.10.2000 року №52/5 Про затвердження Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, вбачається що видача документів про державну реєстрацію актів цивільного стану «1. Повторна видача свідоцтва про державну реєстрацію актів цивільного стану здійснюється районними, районними у містах, міськими (міст обласного значення), міськрайонними, міжрайонними відділами державної реєстрації актів цивільного стану міжрегіональних управлінь Міністерства юстиції України та відділами державної реєстрації актів цивільного стану управлінь державної реєстрації міжрегіональних управлінь Міністерства юстиції України, а також дипломатичними представництвами та консульськими установами України. 2. Якщо оригінал свідоцтва про державну реєстрацію акту цивільного стану вкрадено, загублено, пошкоджено чи знищено, повторна видача свідоцтва здійснюється відділами державної реєстрації актів цивільного стану на підставі актового запису цивільного стану, складеного як в електронному вигляді, так і на паперовому носії. Повторна видача свідоцтв про державну реєстрацію актів цивільного стану у такому випадку здійснюється відділами державної реєстрації актів цивільного стану незалежно від місця державної реєстрації акту цивільного стану та місця проживання заявника. 4. Свідоцтво про смерть повторно видається другому з подружжя, а також дітям, у тому числі й усиновленим, та їх законним представникам, близьким родичам померлого (братам і сестрам, онукам, діду і бабі як з боку батька, так і з боку матері), особі, яка в спадкоємцем за законом або заповітом, представникові органу опіки та піклування у разі виконання ним повноважень з опіки та піклування стосовно осіб, які мають право на отримання такого свідоцтва». Враховуючи зазначену норму, позивачка ОСОБА_1 , не була обмежена жодним чином, в період часу з 29.08.2017 року по 10.02.2018 року звернутися до будь - якого відділу РАЦС та отримати повторне свідоцтво про смерть батька та не була обмежена жодними перешкодами чи то об`єктивними обставинами. Позивачка має на руках своє свідоцтво про народження, що підтверджується тим, що його копія залучена також до додатків до позовної заяви. Окрім того, починаючи з 26.01.2018 року приватним нотаріусом Каблучко О.М. вже була заведена спадкова справа за заявою відповідачки - ОСОБА_3 та свідоцтво про смерть вже було надано нотаріусу для заведення спадкової справи. Повторно надавати свідоцтво про смерть іншому спадкоємцю не потрібно для прийняття спадщини, а лише подача заяви та документа, що підтверджує родинні відносини. Фактично, позивачка не претендувала на частку в спірній квартирі, оскільки про це була домовленість ще при житті ОСОБА_5 . За позивачкою була визначена домовленість залишити квартиру за адресою АДРЕСА_4 , де вона проживала разом з бабусею - матір`ю ОСОБА_5 . Позивачка ОСОБА_1 знала про смерть батька, відвідувала поминки, жодних претензій чи то бажання на прийняття спадщини у виді квартири вона не висловлювала, постійно приймала допомогу від батька та ОСОБА_3 , але через два роки надумала відхилитися від спільних домовленостей та претендувати на спадщину, яку вона не прийняла. Пропуск строку на прийняття спадщини може бути поновлено судом лише з поважних причин та доведення поважності цих причин в судовому порядку. Про це свідчить судова практика Верховного Суду у постановах від 26.06.2019 року у справі №565/1145/17, від 12.11.2018 року у справі №136/200/17.

Відповідач ОСОБА_3 в відзиві на позовну заяву пояснила, що за її заявою приватним нотаріусом Сумського міського нотаріального округу Каблучко Оленою Миколаївною відкрито спадкову справу після померлого чоловіка ОСОБА_5 . Після спливу шестимісячного строку після смерті чоловіка нею отримано свідоцтво про спадщину за законом після смерті чоловіка на 1/3 частину квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Вона за свій рахунок поховала чоловіка, згодом поставила пам`ятник, від позивачки матеріальної допомоги не отримувала. Позивачка, після повернення з-за кордону до м.Суми 29.08.2017 року була присутня всього лише два рази на поминках (сорок днів та один рік) батька. Її чоловік ОСОБА_5 з 2013 року тяжко хворів, у 2014 році отримав другу групу інвалідності (загальне захворювання, ампутація кінцівки ноги). Позивачка жодного разу не приймала участі у лікуванні батька, жодного разу не допомагала його доглянути та матеріальної допомоги не надавала. Позивачка вводить в оману суд в тому, що зверталася до Сумської державно нотаріальної контори м.Суми для написання заяви про прийняття спадщини. У разі відсутності у неї свідоцтва про смерть батька, нотаріус би роз`яснив їй порядок отримання повторного свідоцтва. Згідно з Правилами державної реєстрації актів цивільного стану в Україні затверджених наказом Міністерства юстиції України 18.10.2000 №52/5 визначено, що повторна видача свідоцтва про державну реєстрацію актів цивільного стану здійснюється районними, районними у містах, міськими (міст обласного значення), міськрайонними, міжрайонними відділами державної реєстрації актів цивільного стану головних територіальних управлінь юстиції та відділами державної реєстрації актів цивільного стану управлінь державної реєстрації головних територіальних управлінь юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, в областях, містах Києві та Севастополі, а також дипломатичними представництвами та консульськими установами України. Свідоцтво про смерть повторно видається другому з подружжя, а також дітям, у тому числі й усиновленим, та їх законним представникам, близьким родичам померлого (братам і сестрам, онукам, діду і бабі як з боку батька, так і з боку матері), особі, яка є спадкоємцем за законом або заповітом, представникові органу опіки та піклування у разі виконання ним повноважень з опіки та піклування стосовно осіб, які мають право на отримання такого свідоцтва. Особам, які звернулися до відділу державної реєстрації актів цивільного стану особисто, свідоцтва про державну реєстрацію актів цивільного стану повторно видаються того самого дня при пред`явленні ними паспорта або паспортного документа. Просить суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі у зв`язку з його необґрунтованістю та безпідставністю.

В судовому засіданні третя особа - приватний нотаріус Сумського міського нотаріального округу Каблучко О.М. пояснила, що для подання заяви про прийняття спадщини достатньо надати нотаріусу повторне свідоцтво про смерть особи. В заяві про прийняття спадщини ОСОБА_3 повідомила, що інших спадкоємців не має. При повідомленні особи, яка подає заяву про прийняття спадщини, про спадкоємців, нотаріус зобов`язаний повідомити інших спадкоємців.

В судове засідання третя особа приватний нотаріус Сумського міського нотаріального округу Борох Лілія Володимирівна не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

Ухвалою суду від 06.02.2020 року витребувана у приватного нотаріуса Сумського міського нотаріального округу Каблучко О.М. копія спадкової справи після смерті ОСОБА_5 .

Ухвалою суду від 10.03.2020 року витребувана у приватного нотаріуса Сумського міського нотаріального округу Борох Л.В. копія договору дарування 2/3 частки квартири за адресою АДРЕСА_1 , укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Ухвалою суду від 01.06.2020 року залучена до участі в справі як співвідповідач ОСОБА_4 - донька ОСОБА_3 , яка є власницею квартири АДРЕСА_1 .

Суд, заслухавши пояснення позивача ОСОБА_1 , представника відповідачів ОСОБА_2 , показання свідків, перевіривши матеріали справи, дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню, з таких підстав:

Судом установлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 (а.с.45).

Позивач ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_5 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , від першого шлюбу, що підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_2 від 26.08.1972 року (а.с.12).

ОСОБА_1 01.03.1997 року уклала шлюб з ОСОБА_9 , та змінила своє прізвище з « ОСОБА_1 » на « ОСОБА_1 », що підтверджується копією свідоцтва про одруження (а.с.20).

Відповідач ОСОБА_3 (дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 ) уклала шлюб з ОСОБА_5 25.09.1986 року, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб НОМЕР_3 від 25.09.1986 року (а.с.62).

Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина, до складу якої входила 1/3 частка двокімнатної квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Інші 1/3 частка належала ОСОБА_3 на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого Виконавчим комітетом СМР 22.07.2009 року та ще 1/3 частина належала ОСОБА_4 (а.с.68).

Відповідно до статті 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_5 є дружина - ОСОБА_3 та донька - ОСОБА_1 .

До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України (статті 1218, 1231 ЦК України).

Відповідно до частини другої статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою.

Частиною першою статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з п.1 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5, при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. Факт смерті фізичної особи і час відкриття спадщини нотаріус перевіряє шляхом витребовування від спадкоємця свідоцтва про смерть, виданого органом державної реєстрації актів цивільного стану або за безпосереднім доступом до реєстру актів цивільного стану. У разі неможливості пред`явлення спадкоємцями свідоцтва про смерть спадкодавця або відсутності інформації в реєстрі нотаріус повинен витребувати від органу державної реєстрації актів цивільного стану копію актового запису про смерть спадкодавця або повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть.

Відповідно до п.2.1 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини,

26.01.2018 року приватним нотаріусом Сумського міського нотаріального округу Каблучко Оленою Миколаївною була заведена спадкова справа за №3/2018 року після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 на підставі заяви дружини ОСОБА_3 (а.с.59-75).

Позивачка ОСОБА_1 після смерті батька ОСОБА_5 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , заяву про прийняття спадщини в установлений законодавством 6-місячний строк нотаріусу не подала.

16.12.2019 року на прийом до приватного нотаріуса Сумського міського нотаріального округу Каблучко О.М. звернувся ОСОБА_13 на підставі довіреності від імені ОСОБА_1 . Приватним нотаріусом Каблучко О.М. була винесена постанова про відмову ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії - зареєструвати заяву про прийняття спадщини , видати свідоцтво про право на спадщину за законом (а.с.9).

Постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії обґрунтована тим, що заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто та ОСОБА_1 пропущений 6-місячний строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Згідно з постановою Верховного Суду від 26.06.2019 року по справі №565/1145/17 Друга судова палата Касаційного цивільного суду прийшла до висновку, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними. істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій, службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Обов`язок доведення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини покладається на спадкоємця, який пропустив цей строк.

Відповідно до постанови Верховного Суду від 12.11.2018 року по справі №136/200/17 Друга судова палата Касаційного цивільного суду прийшла до висновку, що як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував право на прийняття спадщини через відсутність інформацій про спадкове майно, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Поважність причин для своєчасного подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини позивачка ОСОБА_1 обґрунтовує тим, що ОСОБА_3 в заяві про прийняття спадщини умисно зазначила, що не має інших спадкоємців, та не надала їй копію свідоцтва про смерть, повідомила, що квартира не приватизована.

Такі аргументи позивачки ОСОБА_1 суд відхиляє з наступних підстав.

Позивачці ОСОБА_1 було відомо, що заява про прийняття спадщини подається протягом шести місяців з часу відкриття спадщини. Це вбачається з позовної заяви, в якій зазначено, що ОСОБА_1 на початку вересня та в грудні 2017 року зверталася до нотаріальної контори з питання подання заяви про прийняття спадщини.

Свідок ОСОБА_14 , яка є тіткою позивачки, пояснила, що вона казала ОСОБА_1 , що потрібно подати заяву про прийняття спадщини до закінчення шестимісячного строку. Позивачка не звернулася з такою заявою до нотаріуса, тому що у неї не було грошей, оригіналу свідоцтва про смерть, не могла зібрати всі документи. Отже,свідок ОСОБА_14 підтвердила, що ОСОБА_1 був відомий строк для звернення з заявою про прийняття спадщини.

Отже, зазначення ОСОБА_3 в заяві про прийняття спадщини, що інших спадкоємців не має, жодним чином не впливає на дії ОСОБА_1 , яка за власним волевиявленням мала можливість подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини в установлений строк.

Стосовно доводів ОСОБА_1 , що вона не знала про те, що квартира приватизована, то слід зазначити, що до спадкової маси входить не тільки квартира, а й інші права й обов`язки спадкодавця.

Згідно з ст.1268 ЦК України спадкоємець має право прийняти спадщину чи відмовитися від неї. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням.

Таким чином, аналізуючи дану норму спадкоємець приймає спадщину чи відмовляється від її прийняття, без умов чи то застережень.

Неможливо вважати поважною причиною твердження позивачки про те, що відсутність інформації про права власності спадкодавця є причиною не приймати спадщину. Інформація про право власності особи на нерухоме майно є відкритою інформацією, її доступ є відкритий для будь-кого з громадян.

Таким чином, твердження позивачки про відсутність інформації про права власності спадкодавця не є обставиною, котру можливо вважати поважною, такою, що є об`єктивною, непереборною, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини.

Доводи ОСОБА_1 про відсутність у неї свідоцтва про смерть після смерті батька ОСОБА_5 суд відхиляє. Позивачка, звертаючись до суду з позовною заявою, серед додатків до позову залучає копію свідоцтва про смерть ОСОБА_5 від 10.08.2017 року серії НОМЕР_1 , що завірена підписом позивачки.

Фактично дана обставина й підтверджується позовом й додатком до нього у виді копії свідоцтва про смерть від 10.08.2017 року.

Сама ОСОБА_1 в період з 02.06.2017 року по 29.08.2017 року перебувала за межами території України, що підтверджується копією її закордонного паспорту та відповідно 10.08.2017 року отримати свідоцтво про смерть не могла (а.с.14).

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Строк для прийняття спадщини, встановлений ст.1270 ЦК України, після смерті ОСОБА_5 складає шість місяців, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Позивачка ОСОБА_1 приїхала на територію України 29.08.2017 року та мала право звернутися з заявою про прийняття спадщини до 10.02.2018 року.

Свідок ОСОБА_6 - донька позивачки, пояснила, що 09.08.2017 року їй зателефонувала ОСОБА_3 та повідомила, що помер дідусь. Вона відразу зателефонувала матері ОСОБА_1 , яка була за кордоном та повідомила про смерть її батька, її мати повернулася до України в кінці серпня 2017 року. Їй відомо, що ОСОБА_1 зверталася до державної нотаріальної контори в жовтні 2017 року щодо питань спадкування після смерті батька і їй пояснили, що потрібно свідоцтво про смерть. Її мати ОСОБА_1 зверталася щодо отримання свідоцтва про смерть до ОСОБА_3 . ОСОБА_1 повторно звернулася до нотаріуса в грудні 2019 року.

Свідок ОСОБА_15 , з яким зустрічається донька позивачки, пояснив, що з 2016-2017 років він знає сім`ю ОСОБА_6 . Зі слів ОСОБА_16 йому відомо, що після смерті дідуся ОСОБА_16 виник конфлікт з приводу квартири. ОСОБА_3 відмовилася надати ОСОБА_1 копію свідоцтва про смерть її чоловіка. В грудні 2019 року в його присутності позивачка зверталася до нотаріуса.

Отже, свідок ОСОБА_6 - донька позивачки підтвердила, що ОСОБА_1 повернулася до України в кінці серпня 2017 року та зверталася до нотаріальної контори з приводу спадкування після смерті батька в жовтні 2017 року, і відповідно мала час для подання заяви про прийняття спадщини в установлений строк. Свідок ОСОБА_6 та свідок ОСОБА_15 пояснили, що у ОСОБА_1 не було копії свідоцтва про смерть батька і в їх присутності ОСОБА_1 . Також показаннями цих свідків підтверджено, що повторно ОСОБА_1 звернулася до нотаріуса з приводу прийняття спадщини лише в грудні 2019 року.

Свідок ОСОБА_13 - знайомий позивачки, пояснив, що близько 1,5 року назад він зустрівся з ОСОБА_1 і остання сказала, що бажає оформити спадщину після смерті батька, але їй не дають довідку з житлово-експлуатаційної організації та свідоцтво про смерть. На той час він їй нічого не порадив. В 2019 році ОСОБА_1 сказала йому, що вона не оформила спадщину і буде звертатися до суду. Йому відомо, що ОСОБА_1 зверталася з приводу оформлення спадщини до державного нотаріуса, а в 2019 році - до приватного нотаріуса.

Свідок ОСОБА_17 - знайома позивачки, пояснила, що на похоронах батька позивачки не було. Вона бачила ОСОБА_1 на поминальному обіді на 40 днів та через рік. Їй відомо, що ОСОБА_3 оформила спадщину після смерті чоловіка. Коли вона бачила разом ОСОБА_3 та ОСОБА_6 розмов щодо спадщини не було.

Згідно розділу ІУ Наказу Міністерства юстиції України від 18.10.2000 року №52/5 Про затвердження Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, вбачається, що 1) Повторна видача свідоцтва про державну реєстрацію актів цивільного стану здійснюється районними, районними у містах, міськими (міст обласного значення), міськрайонними, міжрайонними відділами державної реєстрації актів цивільного стану міжрегіональних управлінь Міністерства юстиції України та відділами державної реєстрації актів цивільного стану управлінь державної реєстрації міжрегіональних управлінь Міністерства юстиції України, а також дипломатичними представництвами та консульськими установами України; 2) Якщо оригінал свідоцтва про державну реєстрацію акту цивільного стану вкрадено, загублено, пошкоджено чи знищено, повторна видача свідоцтва здійснюється відділами державної реєстрації актів цивільного стану на підставі актового запису цивільного стану, складеного як в електронному вигляді, так і на паперовому носії. Повторна видача свідоцтв про державну реєстрацію актів цивільного стану у такому випадку здійснюється відділами державної реєстрації актів цивільного стану незалежно від місця державної реєстрації акту цивільного стану та місця проживання заявника; 4) Свідоцтво про смерть повторно видасться другому з подружжя, а також дітям, у тому числі й усиновленим, та їх законним представникам, близьким родичам померлого (братам і сестрам, онукам, діду і бабі як з боку батька, так і з боку матері), особі, яка в спадкоємцем за законом або заповітом, представникові органу опіки та піклування у разі виконання ним повноважень з опіки та піклування стосовно осіб, які мають право на отримання такого свідоцтва».

Враховуючи зазначену норму, позивачка ОСОБА_1 не була обмежена жодним чином, в період часу з 29.08.2017 року по 10.02.2018 року звернутися до будь - якого відділу РАЦС та отримати повторне свідоцтво про смерть батька та не була обмежена жодними перешкодами чи то об`єктивними обставинами. В судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 не змогла аргументовано пояснити, чому нею не було отримано повторне свідоцтво про смерть батька.

Позивачем ОСОБА_1 не надано доказів, що вона повідомляла нотаріусу про неможливість подання свідоцтва про смерть батька. Позивач ОСОБА_1 могла надіслати поштою заяву про прийняття спадщини, що передбачено п.п.2.1, 3.5. глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України.

Показаннями допитаних свідків, письмовими доказами не підтверджені поважні причини, істотні труднощі, які б перешкодили позивачці ОСОБА_1 в установлений строк подати заяву про прийняття спадщини після смерті батька.

Починаючи з 26.01.2018 року приватним нотаріусом Каблучко О.М. вже була заведена спадкова справа за заявою відповідачки - ОСОБА_3 та свідоцтво про смерть вже було надано нотаріусу для заведення спадкової справи. Повторно надавати свідоцтво про смерть іншому спадкоємцю не потрібно для прийняття спадщини, а лише подача заяви та документа, що підтверджує родинні відносини.

Оскільки причин, пов`язаних з наявністю об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, які перешкоджали поданню заяви про прийняття спадщини в установлений законом строк, позивач не навела, суд вбачає необхідним відмовити ОСОБА_1 у визначенні додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно з ст.1301 ЦК України свідоцтво про право на спадщину визнається недійсним за рішенням суду, якщо буде встановлено, що особа, якій воно видане, не мала права на спадкування, а також в інших випадках, встановлених законом.

23.05.2018 року приватним нотаріусом Сумського міського нотаріального округу Каблучко Оленою Миколаївною було видано свідоцтво про право на спадщину за законом №1119 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 на спадкове майно - 1/3 частки квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.73).

Відповідачка ОСОБА_3 на законних підставах отримала свідоцтво про право на спадщину за законом і підстав для визнання недійсним цього свідоцтва про право на спадщину за законом суд не вбачає.

Таким чином, відповідачка ОСОБА_3 стала власником в сумі 2/3 частин квартири АДРЕСА_1 , а відповідачка ОСОБА_4 власником 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 .

Відповідачка ОСОБА_3 як співвласник 2/3 часток квартири АДРЕСА_1 мала право розпорядитися своєю власністю.

22.01.2020 року згідно договору дарування частки квартири, який посвідчений приватним нотаріусом Сумського міського нотаріального округу Борох Л.В., ОСОБА_3 подарувала, а ОСОБА_4 прийняла в дар 2/3 часток квартири, що розташована за адресою АДРЕСА_1 (а.с.128).

Викладені обставини підтверджуються витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №197212897 від 22.01.2020 року (а.с.129).

На цей час ОСОБА_4 є власником квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 та розмір її частки становить 1/1.

Доводи позивачки ОСОБА_1 про фіктивність правочину - договору дарування частки квартири на підставі ст..234 ЦК України та невідповідність договору дарування вимогам закону не підтверджені доказами.

На підставі досліджених доказів суд дійшов висновку про відмову повністю в задоволенні позову ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 2, 12-13, 76-81, 141, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Відмовити повністю в задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи - приватний нотаріус Сумського міського нотаріального округу Каблучко Олена Миколаївна, приватний нотаріус Сумського міського нотаріального округу Борох Лілія Володимирівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, визнання недійсним договору дарування 2/3 частки квартири.

На рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення може бути подана апеляційна скарга до Сумського апеляційного суду через Ковпаківський районний суд м.Суми. При оголошенні вступної та резолютивної частини судового рішення апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя О.А. Котенко