Справа № 758/5953/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 травня 2021 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Петрова Д.В., при секретарі судового засідання Бурдун М.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», Державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційне бюро» Тарасенка Ігоря Миколайовича про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора, скасування державної реєстрації щодо нерухомого майна,

В С Т А Н О В И В:

До Подільського районного суду м. Києва звернулася ОСОБА_1 із заявою про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «Укрсоцбанк», Державного реєстратора КП «Реєстраційне бюро» Тарасенка І.М. про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора, скасування державної реєстрації щодо нерухомого майна.

В обґрунтування своєї заяви ОСОБА_1 зазначає, що у провадженні Подільського районного суду м. Києва знаходиться справа (№ 758/5953/19, головуючий суддя: Васильченко О.В.) за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «Укрсоцбанк», Державного реєстратора КП «Реєстраційне бюро» Тарасенка І.М. про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора, скасування державної реєстрації щодо нерухомого майна.

21.05.2019 ухвалою суду відкрито провадження у вказаній справі в порядку спрощеного позовного провадження.Одночасно з відкриттям провадження у справі 21.05.2019 ухвалою суду було накладено арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, індексний номер: 45417200 від 07.02.2019, 15:30:42, номер запису про право власності 30191282.

У вказаній ухвалі про накладення арешту визначено, що відповідно до ч. 1 ст. 157 ЦПК України, ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Проте, вже 23.05.2019, всупереч ухвалі суду про накладення арешту відповідач уклав договір купівлі-продажу спірної квартири за адресою: АДРЕСА_1 , та відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, вказана квартира не обтяжена та не знаходиться під арештом.

На думку позивача, такі дії свідчать про те, що відповідач свідомо вчинив дії по утрудненню поверненню квартири позивачу у даному судовому процесі, та свідомо уникнув виконання ухвали суду від 21.05.2019.

Сторони в судове засідання не викликались, оскільки суд дійшов висновку про розгляд вказаної заяви за їх відсутності відповідно до положень ч. 1 ст. 153 ЦПК України.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалось відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали позовної заяви, заяву про забезпечення позову та додані до неї документи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

При цьому, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад, реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Вказана позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року (справа № 183/5864/17-ц, провадження № 61-38692св18).

Види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позовними вимогами.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам (пункти 3-4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року № 9).

Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість вчинення відповідачем недобросовісних дій без наведення відповідного обґрунтування та надання доказів на підтвердження зазначених обставин не свідчить про необхідність вжиття відповідних заходів забезпечення позову та про співмірність вказаного способу забезпечення позову заявленим позовним вимогам.

З врахуванням викладеного, суд, надаючи оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову, враховуючи співмірність заходів забезпечення позову змісту заявлених позовних вимог, приходить до висновку, що заява про забезпечення позову є необґрунтованою, а її доводи не свідчать про те, що невжиття відповідних заходів може утруднити чи унеможливити виконання рішення суду у майбутньому, не надано доводів, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду, для забезпечення якого заявник просить вжити відповідні заходи.

Так, заявниця просить накласти арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, індексний номер: 47004774 від 23.05.2019, 13:57:55, номер запису про право власності 316783095.

Як вбачається з тексту заяви про забезпечення позову та підтверджується матеріалами доданими до позовної заяви ОСОБА_1 , 03.05.2019 одночасно із поданням позовної заяви до суду ОСОБА_1 подала заяву про забезпечення позову, в якій просила накласти арешт на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді Подільського районного суду міста Києва Васильченка О.В. від 21.05.2019 заява ОСОБА_1 про забезпечення позову була задоволена частково. Накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, індексний номер: 45417200 від 07.02.2019, 15:30:42, номер запису про право власності 30191282. У задоволенні решти вимог відмовлено.

На підставі викладеного, суд, надаючи оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову, враховуючи те, що на зазначений у заяві об`єкт нерухомого майна вже було накладено арешт ухвалою судді Подільського районного суду міста Києва Васильченка О.В. від 21.05.2019, суд приходить до висновку, що заява про забезпечення позову є необґрунтованою.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 149, 150, 153 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», Державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційне бюро» Тарасенка Ігоря Миколайовича про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора, скасування державної реєстрації щодо нерухомого майна - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Д.В. Петров